# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.headline
H2- vurdere hva som fremmer psykisk og fysisk helse, og hvordan man kan forebygge livsstilssykdommer

# data[].attributes.subject
H2- vurdere hva som fremmer psykisk og fysisk helse, og hvordan man kan forebygge livsstilssykdommer

# data[].attributes.body
H7- drøfte og gi eksempler på hva den enkelte og samfunnet kan gjøre for å bedre sin egen helse og folkehelsen

# data[].attributes.attachment_link.description
Den åndelige og kulturelle siden handler om hvordan vi ser på livet og på oss selv.De åndelige og kulturelle behovene har med meningen med livet å gjøre - det som gir livet innhold, og som gjør det verdt å leve.Hva som gir livet mening, varierer fra menneske til menneske.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​All røyking medfører helserisiko. Også dersom du bare røyker av og til. Det er individuelt hvor mye som skal til før man tar skade av det og det finnes ingen sikker nedre grense.

Lungesykdom, kols og røyking

Alle som røyker får skader på lungene. Kols står for kronisk obstruktiv lungesykdom og er en samlebetegnelse på en gruppe lungesykdommer som gir hindret luftstrøm gjennom luftveiene. Innsnevring av luftveiene, kronisk bronkitt og emfysem hører inn under diagnosen kols. Ved emfysem er lungeblærene skadet og redusert i antall. Dette gir nedsatt evne til å ta opp oksygen.

Vanlige symptomer på kols er nedsatt lungekapasitet, tung pust og irritasjon i luftveiene med hoste og økt slimproduksjon. Sykdommen kan gi betydelig uførhet og kan også være dødelig.

To av tre kolstilfeller skyldes røyking. Det er anslått at rundt 300 000 nordmenn har kols uten å vite om det.

Du kan ikke bli frisk av kols, men dersom du slutter å røyke kan du hindre videre sykdomsutvikling. Det finnes medisiner og hjelpemidler som kan gjøre sykdommen lettere å leve med.

Å være røykfri er det viktigste du kan gjøre for å forebygge kols. Når du slutter å røyke vokser det ut nye flimmerhår i luftveiene som reduserer faren for luftveisinfeksjoner, hosten minker, og pusten blir bedre etter bare noen måneder.

Røykhoste

Røykhoste kan være et symptom på lungesykdom. Det anbefales å undersøke lungefunksjon med spirometri-undersøkelse hos fastlegen hvis man har slike symptomer og er over 40 år.

Hjerte- og karsykdom og røyking

Hjerte- og karsykdommer er sykdommer i hjertet og blodårene​ i kroppen. Hjerteinfarkt og hjerneslag er de vanligste av disse. Røyking, høyt kolesterol og høyt blodtrykk​ øker risikoen for hjerte- og karsykdom.

Hovedårsakene til at hjerte- og karsykdom oppstår er åreforkalking​ og blodpropp​. Åreforkalking er fettavleiringer i åreveggene som gjør dem trangere og stivere, slik at blodtilførselen hindres. Dårlig blodtilførsel til beina kan gi deg smerter ved gange, såkalte røykebein, eller i verste fall koldbrann slik at det må gjøres amputasjon.

Blodpropp kan føre til hjerteinfarkt eller hjerneslag. Ved hjerteinfarkt dør deler av hjertemuskulaturen fordi den ikke får nok oksygen.

Hjerteinfarkt

Røyking dobler risikoen for hjerteinfarkt, og ser ut til å øke risikoen enda mer for kvinner enn for menn. Det å røyke noen få sigaretter daglig gir også økt risiko. Selv med et forbruk på 1-4 sigaretter om dagen, er risikoen for å få hjertesykdom​​ dobbelt så høy som hos en ikke-røyker. De som røyker utvikler hjertesykdom tidligere enn dem som ikke røyker.

Dersom du slutter å røyke nå er risikoen for hjerte- og karsykdom redusert allerede etter ett døgn, og etter ett år er tilleggsrisikoen på grunn av røykingen halvert.​​

Hjerneslag

Røyking dobler risikoen for hjerneslag. Røyking skader åreveggene og gjør at fett samler seg i blodårene. Røyking gir stivere og trangere årer, og dette kan stanse blodtilførselen til hjernen og gi hjerneslag.

Et slag kan føre til lammelser eller død. Ikke alle som røyker får slag, men alle som røyker daglig har fettavleiringer i årene. Et hjerneslag kommer plutselig og uventet, og dersom du rammes kan du få vanskelige og langvarige funksjonstap.

Røykeslutt vil redusere risikoen for hjerneslag. Dersom du slutter å røyke vil du etter 2-15 år ha samme risiko for slag som en ikke-røyker.

Røykebein

Røyking er viktigste risikofaktor for å utvikle røykebein. Røykebein skyldes åreforkalkning som gir redusert blodtilførsel til beina. Sykdommen gir smerter i beina, og mange opplever at beinet er konstant kaldt. Ved alvorlige tilfeller har du også smerter i hvile. Det kan oppstå koldbrann, slik at det angrepne området må amputeres.

Hvis du slutter å røyke, vil ikke åreforkalkningen forsvinne, men mer oksygen i blodet vil bedre tilstanden. Regelmessig mosjon over tid kan bidra til at små og nye årer finner nye veier rundt det området som er angrepet.

Kreft og røyking

​Røyking er den viktigste enkeltårsak til kreft. Det er minst 40 ulike kreftfremkallende stoffer i tobakksrøyk og selv små mengder tobakksrøyk kan skade arvestoffet ditt (DNA). Kreftceller kan utvikle seg hvis arvematerialet blir skadet.

Røyking øker risikoen for svært mange kreftsykdommer, som kreft i munnhulen, den øvre del av luftveiene, overgangen mellom nese og svelg, spiserøret, magen, tykktarmen, endetarmen, leveren​, bukspyttkjertelen, nesehulen og bihulene, strupehodet, lungene, livmoren, livmorhalsen, eggstokkene, urinblæren, nyrene, urinlederen og beinmargen.

Dersom du utsettes for helseskadelige stoffer i arbeidslivet, som for eksempel nikkel eller asbest, øker kreftrisikoen kraftig hvis du også røyker.

Lungekreft

Lungekreft er den kreftformen som tar flest liv i Norge, både for kvinner og menn. Røyking er årsak til om lag 85 prosent av tilfellene. Risikoen for å utvikle lungekreft øker med antall sigaretter du røyker, antall år du røyker og røykestart i ung alder. Røykeslutt er viktig for å redusere risikoen for lungekreft. Slutter du å røyke kan celler som er i et forstadium til kreft få mulighet til å leges. Du vil redusere risikoen for mange krefttyper.

Øyesykdom og nedsatt syn

​De som røyker har opptil fire ganger økt risiko for redusert skarpsyn på grunn av opphopning av avfallsstoff og celledød på netthinnen ( makuladegenerasjon) sammenliknet med dem som ikke røyker. Røyking dobler også risikoen for grå stær, øyebetennelser og tørre øyne. Røyking gir økt risiko for diabetes 2, og nær alle med diabetes får endringer på netthinnen som gir helt eller delvis synstap. Røyking under svangerskap øker risikoen for ulike synsskader hos barnet.

Øyet og sansecellene vi ser med krever mye næring og energi fra blodet. Røyking påvirker blodomløpet, og når blodgjennomstrømmingen reduseres kan dette føre til varig synstap.

Røykeslutt har store positive effekter for synet. Å slutte å røyke er den viktigste livsstilsendringen du kan gjøre for å ta vare på synet ditt.

# data[].attributes.attachment_link.description
​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​​All røyking medfører helserisiko. Også dersom du bare røyker av og til. Det er individuelt hvor mye som skal til før man tar skade av det og det finnes ingen sikker nedre grense. Alle som røyker får skader på lungene. Kols står for kronisk obstruktiv lungesykdom og er en samlebetegnelse på en gruppe lungesykdommer som gir hindret luftstrøm gjennom luftveiene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stavanger Aftenblad utfordret Per Fugelli til å dele sin livsfilosofi i videosnutter. I de korte filmene byr han på sin kunnskap og på erfaringer han har gjort seg gjennom livet. Han har tatt for seg åtte tema, og ønsker spesielt at unge mennesker lytter til han livsråd.

Formål med rådene

Målet er å formidle psykologisk kunnskap på en lettfattelig måte, slik at dette raskt kan anvendes som helsefremmende og forebyggende tiltak for å bygge en god folkehelse. Dette er kunnskap som alle kan ha nytte av både i privatliv og på arbeid.

Uredd samfunnsdebattant

Per Fugelli, lege og professor i sosialmedisin ved Universitetet i Oslo, er kjent som en ivrig og uredd samfunnsdebattant. Han er blitt kalt de uperfektes venn og ønsker å vise vei for et mer tolerant og åpent samfunn. Fugelli er opptatt av hvordan fordeling av makt og goder i samfunnet påvirker helsen til folk.

Psykisk helse i folkehelsearbeidet

Folkehelsemeldingen - mestring og muligheter sidestiller psykisk helse med fysisk helse i folkehelsearbeidet. Målsettingen er å skape et samfunn som fremmer helse og trivsel, hvor flere skal oppleve god psykisk helse og de sosiale forskjellene i psykisk helse skal reduseres.

Helsen vår blir i stor grad påvirket av forhold som ligger utenfor helsetjenestene. Helsetjenester er viktige, men ikke nok. Et godt familie - og oppvekstmiljø, barnehager av god kvalitet, skole og utdanning, og meningsfullt arbeid er med på å fremme psykisk helse. Gode arbeids- og utdanningsmiljø som er støttende og inkluderende, noe som fremmer læring og hverdagsmestring. Du kan lese mer på NAPHA sin temaside helsefremming og forebygging, og temasiden for salutogenese.

Fugelli ønsker at vi skaper et samfunn der vi vil hverandre vel, og bryr oss om hverandre.

En folkesjel med omsorg og forståelse

Per Fugelli tenker at hans råd kan fungere som en slags resept fra legen Per til et godt nok liv. Ikke et perfekt liv, men godt nok.

Fugelli ønsker at vi skaper et samfunn der vi vil hverandre vel, og har tillit til hverandre. Tillit til hverandre er samfunnets bindemiddel, sier han og mener videre at det at vi kan stole på hverandre er mer verdt enn gull og olje.

Per Fugelli peker på at vi i velferdsstaten Norge har oppdratt hverandre i solidaritet. Velferdsstaten er menneskeskapt og bygget av viljestyrke og engasjerte borgere som ønsket et samfunn med mer likeverd. Et samfunn hvor vi alle har en tilhørighet og verdighet uansett hvem vi er.
Et samfunn med en folkesjel som er oppdratt til omsorg ikke utstøting, forståelse ikke dom.

Det er når vi trenger det som mest at vi lengter etter noen som møter det fortapte blikk, kommer nær og vil oss vel. Enten trøbbelet er kreftceller, heroin eller hjerneslag, trenger vi en folkesjel som er oppdratt til omsorg ikke utstøting, forståelse ikke dom. (Per Fugelli i artikkelen Velferdsstatens svarte hull, VG.no)

"Hører dere?"
"Vi lengter alle etter å tilhøre en flokk av ufullkomne skapninger, ikke en flokk av glansbilder og overmennesker."
De åtte filmklippene:
Fugellis råd nummer 1: Livet
Fugelli er opptatt av at livet handler om både glede og sorg, liv og død og dette må vi akseptere. Han mener at vi bør oppdra hverandre til å godta livet slik det er, med flekker og feil, mismot og tvil, glede, styrke og lyst. Vi må lære oss å sette pris på godt nok i livet.

Fugelli mener det vanlige norske liv er oljesmurt og overbeskyttet mot fare, sykdom og skade. Han mener vi må lære å godta vår smerte, forandre på det vi kan og le av resten.
Fugellis råd nummer 2: Hverdagslivet
Hverdagslivet er ikke perfekt og skal ikke være det. Det er her vi er og må lære oss å trives for å bygge gode selvbilder. Fugelli er forelsket i det vanlige mennesket, i hverdagsmennesket som bryr seg så godt de kan om sin familie, venner, kollegaer - flokken sin.

Det vanlige livet er vakkert, tappert, krevende og givende nok, mener Fugelli.
Fugellis råd nummer 3: Nok-punktet
For mye effektivitet, for mye planlegging, for mye orden, for mye beskyttelse, for mye sunnhet, for mye renhet er farlig. I stedet må mennesket kjenne etter og innimellom bestemme:

Vi bør si godt nok, ikke alene av plikt og nødvendighet, men for vår egen lykkes skyld.

Fugelli er ikke i mot prestasjon, tvert imot finn talentene dine og bruk dem. Det han mener er at folk bør stoppe når nok er nok. Han er redd vi med dagens prestasjonskultur som har et stadig økende krav til den enkelte, kan få et sorteringssamfunn med dyrking av styrke og forakt for svakhet. Da blir det vanskeligere å oppleve likeverd for syke, uføre og gamle i et samfunn som gjør den ypperste prestasjon til det eneste gull.

Han oppfordrer oss til å finne og respektere vår egen kropp, egne evner og verdier, å være vår egen målestokk. Finne våre egne grenser. Slik blir livet ditt fylt med mer glede, villere lek og forholdet til andre mennesker romsligere.

Nok-punktet bestemmes av en indre fred hvor det er likeverd mellom krefter og krav, muligheter og forventning. Man må også ha fred med ytre omgivelser og vite at man ikke skader andre, miljøet eller framtiden.
Livet og landet mister raushet, lek og trivsel fordi prestasjonskrampen gjør oss strenge og sure. Fugellis råd nummer 4: Ikke et 1-tall Hvem, hva og hvor var du hvis det ikke fantes andre mennesker i din verden? spør Fugelli.
Du er den du er gjennom en million møter med andre mennesker opp i gjennom livet ditt, sier Fugelli. Disse møtene former ditt liv, dine verdier og meninger. Mennesket er grunnleggende sosialt og trenger tilhørighet til flokken sin. Mennesket har mange flokker, både på skolen, i arbeidslivet, landet, menneskeheten, naturen og guder, men nærmest er familien og venner. I denne nærmeste flokken skal livets grunnmur bygges og gi kjærlighet, trygghet og mot til å være seg selv.

Du er ikke bare en kropp, men del av et sosialt felleskap, sier Fugelli Viktigere enn vitaminer og lavkarbo er disse fem om dagen; sier Fugelli.

Mennesket overlever ikke i isolat, men er et avhengig vesen. Avhengig av flokkene våre og de verdier vi lengter mest av alt etter er kjærlighet og trygghet, mening, god samvittighet, lek og nytelse. Det å opptre i fellesskap, å være i gjensidighet, ikke være alene å pille navlelo i enerom, sier Fugelli.
Fugellis råd nummer 6: Selvstendighet
Til deg som er ung; vær deg selv. Hvert eneste menneske er et eventyr som ikke er skrevet før. Bli ditt eget eventyr. Lengt etter å bli sett og godtatt for den du er, og finn mening i det menneskelige fellesskapet, sier Fugelli.

Det er farlig å bli stemplet som ikke god nok. Det gjør noe med menneskets syn på seg selv, sier han videre.

Han lengter etter et ærligere samfunn hvor vi godtar hverandre som det vi er, feilvare. Skapninger som fortjener medalje etter et oppgjort blandet regnskap, med både pluss og minus, styrke og svakhet. Han oppfordrer oss til å være tilstede i livet her og nå, ved å skape, være nysgjerrig, elske, le og gråte.

Være i livet før du skal dø og finne mening i den tilværelsen du har.
Fugellis råd nummer 7: Solidaritet
Fugelli ønsker at vi skaper et samfunn der vi vil hverandre vel, og har tillit til hverandre. Tillit til hverandre er samfunnets bindemiddel, sier han og mener videre at det at vi kan stole på hverandre er mer verdt enn gull og olje.

Men da må vi ikke plante forfølgelsesvanvidd i Norge. Da må vi ikke la vrangforestillinger få vokse om at velferdsstaten råtner på grunn av snyltende innvandrere, eller at islamistene kommer og tar oss. Da må vi ikke la hat få vokse i mørke elektronstormer. Da må vi lære av Askeladden i de norske eventyrene, og å tro godt om de vi møter på vår vei. Askeladden hjalp dem som var i nød, og glemte sine egne mål når andre trengte ham. Han var ikke et 1-tall på jorden. Han brydde seg om flokken sin. Med et fint ord kalles det solidaritet.
Fugellis råd nummer 8: Mot
Hvor mye mot bor det i deg? spør Per Fugelli og sier at du finner nok mer enn du tror.

Du trenger mot til

Mot å være deg selv

Mot til å være glad i nok, og ikke forvente alt

Mot til å komme nær andre mennesker

Mot til å følge den indiske frihetskjemperen Gandhi som sier; Den forandring du vil se i verden må du være selv

Per Fugelli er forelsket i unge mennesker, fordi unge folk smitter ham med livets drivstoff, nysgjerrighet, villskap og mot. Unge mennesker fjerner u-en fra umulig og gjør livet rikere og bedre. Verden trenger ungdommenes galskap, rettferdighetsfeber og grensesprengninger, sier han blant annet.

Selv om det er mye faenskap i verden, må vi ikke la oss knuge av mismot, sier Fugelli og har tro på at man med vilje og mot kan skape en bedre verden.

Han peker på at vi i velferdsstaten Norge har oppdratt hverandre i solidaritet. Velferdsstaten er menneskeskapt og bygget av viljestyrke og engasjerte borgere som ønsket et samfunn med mer likeverd. Et samfunn hvor vi alle har en tilhørighet og verdighet uansett hvem vi er. Et samfunn hvor vi bryr oss om hverandre.

Les også:

Jeg er forelsket i det vanlige mennesket. Derfor er jeg imot prestasjonskulturen. | Per Fugelli

# data[].attributes.attachment_link.description
Stavanger Aftenblad utfordret Per Fugelli til å dele sin livsfilosofi i videosnutter. I de korte filmene byr han på sin kunnskap og på erfaringer han har gjort seg gjennom livet. Han har tatt for seg åtte tema, og ønsker spesielt at unge mennesker lytter til han livsråd.

# data[].attributes.attachment_link.description
Verdens helseorganisasjon (WHO) sier at"Helse er en tilstand av fullkommen fysisk, psykisk og sosial velvære - ikke bare fravær av sykdom eller svakhet". Professor Peter F Hjorth har laget denne definisjonen på helse: "God helse har den som har evne og kapasitet til å mestre og tilpasse seg livets uunngåelige vanskeligheter og hverdagens krav.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mye trøtt og sliten? Irritabel og ukonsentrert også kanskje? Du er ikke alene om det. Som regel skyldes det rett og slett for lite søvn. Husk å skru av alle skjermer en time før du legger deg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
BALANSE: Begrens inntaket av mat og drikke som har høyt energiinnhold og lite næring, som brus, godteri og snacks

Sunn hverdagsmat og et variert kosthold gir deg et godt grunnlag for god helse, og bidrar til at du får i deg næringsstoffene du trenger. Ha et variert kosthold med mye grønnsaker, frukt og bær, grove kornprodukter og fisk, og begrensede mengder bearbeidet kjøtt, rødt kjøtt, salt og sukker. Velg matvarer med begrensede mengder mettet fett, sukker og salt. Se etter nøkkelhull-merket når du handler. Det gjør det enklere å sette sammen et sunt, variert og godt kosthold. Les mer om variert kosthold her!

Balanse

Ha en god balanse mellom hvor mye energi du får i deg gjennom mat og drikke, og hvor mye du forbruker gjennom aktivitet.

Ved å opprettholde normalvekten din reduserer du også risikoen for helseproblemer. Om du ønsker å gå ned i vekt, er det særlig viktig at du har fokus på hva og hvor mye du spiser i forhold til hvor fysisk aktiv du er.

Begrens inntaket av mat og drikke som har høyt energiinnhold og lite næring, som brus, godteri og snacks.

Regelmessig fysisk aktivitet bidrar til å opprettholde kroppens energibalanse.

Les mer om om energibalanse her!

Frukt og grønt

Spis minst fem porsjoner grønnsaker, frukt og bær hver dag.

La grønnsaker og frukt inngå i alle dagens måltider. Gå på oppdagelsesferd i frukt- og grøntavdelingen. Smak og eksperimenter, og velg ulike farger.

En porsjon tilsvarer 100 gram, og kan for eksempel være en liten bolle med salat, en gulrot eller en middels stor frukt. Du kan bruke friske, hermetiske, frosne, og varmebehandlede grønnsaker, frukt og bær. Mulighetene er mange. Halvparten av "fem om dagen" bør være grønnsaker. Varier mellom ulike typer grønnsaker og frukt. Bruk gjerne tomater, løk, purre og hvitløk.

Poteter er ikke inkludert i "fem om dagen", men hører med i et variert kosthold. Poteter inneholder mer kostfiber, vitaminer og mineraler enn vanlig ris og pasta. Du bør helst velge kokte eller bakte poteter.

Belgvekster som bønner og linser, frø, krydder og urter inngår heller ikke i "fem om dagen". Disse har ofte et høyt innhold av næringsstoffer og hører med i et variert kosthold.

Spis også gjerne en liten håndfull usaltede nøtter om dagen.

Les mer om grønnsaker, frukt og bær her!

Grovt og godt

Spis grove kornprodukter hver dag. For mange nordmenn er grovt brød en naturlig del av hverdagen. Det er bra fordi grove kornprodukter er sunnere enn fine kornprodukter.

Velg kornprodukter med høyt innhold av fiber og fullkorn, og lavt innhold av fett, sukker og salt. Bruk Nøkkelhullet og Brødskalaen som hjelpemidler.

De grove kornproduktene bør til sammen gi 70-90 gram sammalt mel eller fullkorn per dag.

Her er fire eksempler på hvordan denne mengden kan dekkes:

fire brødskiver med en stor andel sammalt mel, for eksempel merket ekstra grovt i Brødskalaen.

én tallerken grov kornblanding og to skiver ekstra grovt brød.

én tallerken havregrøt og én porsjon fullkornspasta eller fullkornsris.

to tallerkener havregrøt.

Les mer om grove kornprodukter her!

2 x fisk

Spis fisk til middag to til tre ganger i uken. Bruk også gjerne fisk som pålegg, for eksempel som røkelaks eller makrell i tomat. Fisk er en fantastisk råvare som kan brukes til mye. Eksperimenter med nye måter å tilberede og servere fisken på.

Rådet tilsvarer totalt 300-450 gram ren fisk i uken.

Minst 200 gram bør være fet fisk som laks, ørret, makrell eller sild. Seks påleggsporsjoner med fisk tilsvarer omtrent én middagsporsjon. Velg gjerne fiskeprodukter merket med Nøkkelhullet.

Les mer om fisk her!

Magert kjøtt

Velg magert kjøtt og magre kjøttprodukter. Begrens mengden bearbeidet kjøtt og rødt kjøtt. Det er lurt å tenke over hva slags kjøtt du velger, hvor mye og hvor ofte du spiser det. Rene råvarer er et bedre valg enn bearbeidet kjøtt.

Velg hvitt kjøtt, rent kjøtt og magre kjøttprodukter med lite salt. Begrens mengden av bearbeidede kjøttprodukter som er røkt,

saltet eller konservert med nitrat eller nitritt, som for eksempel bacon eller spekepølse. Begrens mengden rødt kjøtt og bearbeidede produkter av rødt kjøtt til 500 gram per uke. Dette tilsvarer to til tre middager og litt kjøttpålegg. Rødt kjøtt er kjøtt fra svin, storfe, sau og geit. Velg fortrinnsvis nøkkelhullsmerket kjøtt og kjøttprodukter.

Les mer om kjøtt og kjøttprodukter her!

Melk og ost

La magre meieriprodukter være en del av det daglige kostholdet. Melk og ost er en del av hverdagsmaten for mange, noe som er bra. Husk at det er lurt å velge de magre meieriproduktene til hverdags.

Begrens bruken av meieriprodukter med mye mettet fett, som helmelk, fløte, fet ost og smør. Velg meieriprodukter med lite fett, salt og lite tilsatt sukker.

Velg fortrinnsvis meieriprodukter merket med Nøkkelhullet.

Les mer om magre meieriprodukter her!

Smør og olje

Velg matoljer, flytende margarin og myk margarin, fremfor hard margarin og smør.

Det er viktig å sikre en god fettsyresammensetning i kostholdet. Bytt ut mettede fettsyrer med mer gunstige umettede fettsyrer. En tommelfingerregel er at jo mykere margarinen og smøret er ved kjøleskapstemperatur, desto mer umettet fett inneholder de.

Les mer om matoljer og margarin her!

Begrens saltet!

Velg matvarer med lite salt, og begrens bruken av salt i matlagning og på maten. Ønsker du å sette mer smak på maten du lager? Bruk krydder og urter for å gi maten personlig smak uten å tilsette ekstra salt.

Bearbeidede matvarer bidrar i snitt med 70-80 prosent av saltinntaket. Velg derfor matvarer og ferdigretter med lavt saltinnhold. Se etter nøkkelhullsmerkede matvarer og retter når du handler.

Les mer om salt her!

Ikke drikk sukker

Unngå mat og drikke med mye sukker til hverdags.

Brus, saft og godteri er de største kildene til tilsatt sukker i kosten. De tilfører mye sukker og energi, men lite vitaminer og mineraler.

Les mer om sukker her!

Drikk vann!

Velg vann som tørstedrikk. Vann er nødvendig for å opprettholde normale kroppsfunksjoner.

Vanlig vann dekker væskebehovet uten å bidra med unødvendige kalorier, og er derfor den aller beste drikken når du er tørst.

Les mer om vann som tørstedrikk her!

Husk aktivitet

Ungdom bør være fysisk aktive minimum 60 minutter hver dag. Aktiviteten bør være av høy eller moderat intensitet. Minst tre ganger i uken bør aktiviteter med høy intensitet som gir økt muskelstyrke og som styrker skjelettet, inkluderes.

Fysisk aktivitet utover 60 minutter gir ytterligere helsegevinster.

Reduser stillesitting.

Aktivitetene bør være så allsidige som mulig for å sikre optimal utvikling av den fysiske formen, herunder påvirke fysiologiske trekk og kvaliteter som kondisjon, muskelstyrke, fleksibilitet, fart, beveglighet, reaksjonstid og koordinasjon. Variert fysisk aktivitet gir mulighet til å utvikle både fin- og grovmotoriske ferdigheter. Regelmessig fysisk aktivitet har videre positiv effekt på psykisk helse, konsentrasjon og læring.

# data[].attributes.attachment_link.description
BALANSE: Begrens inntaket av mat og drikke som har høyt energiinnhold og lite næring, som brus, godteri og snacks Sunn hverdagsmat og et variert kosthold gir deg et godt grunnlag for god helse, og bidrar til at du får i deg næringsstoffene du trenger.

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.body
Les og hør

# data[].attributes.body
Kan de superrike og populære influenserne som tar plastisk kirurgi, ha dårlig psykisk helse?

# data[].attributes.body
Fagstoff om huden- både hvordan den er bygget opp, hvordan den fungerer og hvordan du kan ta vare på den.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Huden dekker hele kroppen og er et av våre største organer. Hos et voksent menneske har huden en overflate på omtrent to kvadratmeter. En sunn hud er blant annet viktig for å beskytte mot ytre påvirkninger fra sol, vind og daglig arbeid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Helse- og oppvekstfag Vg1 - Huden - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Huden dekker hele kroppen og er et av våre største organer. Hos et voksent menneske har huden en overflate på omtrent to kvadratmeter. En sunn hud er blant annet viktig for å beskytte mot ytre påvirkninger fra sol, vind og daglig arbeid.