# data[].attributes.body
Undersøgelse fra Børnerådet viser, at eleverne savner bevægelse og variation i deres skoledag.

# data[].attributes.body
Hund er med til at skabe ro og bedre trivsel på skole.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Hunde kan give noget, som mennesket ikke kan. Det er nærvær og en ubetinget opmærksomhed, fortæller SSP-koordinator Lone Toft.Foto: Martin Ravn

Skolen i Midten har på forsøgsbasis fået en ny, pelset ven. Hun hedder Carla, og hun skal være med til at øge trivslen blandt eleverne. Forsøget kører indtil sommerferien.

Hornsyld: - Der er hundehår og savl over det hele. Sådan er det med Berner Sennen-hunde, forklarer Lone Toft til X-klassen på Skolen i Midten.

Lone Toft er SSP-koordinator ved Ungdomsskolen i Hedensted Kommune, og hun har sammen med skolens viceskoleleder, Line Brinch Olesen, sørget for, at den fireårige Berner Sennen, Carla, er blevet trivselshund på skolen.

Carla har besøgt X-klassen, der består af udskolingselever, som har brug for særlig støtte, fire onsdage i løbet af foråret. I frikvarterne får resten af skolens elever lov til at hilse på hende, når Lone Toft går rundt med hende i snor.

Frigiver stoffer i belønningssystemet

Formålet med en firbenet ven på skolen er at skabe ro og trivsel blandt eleverne.

- Vi laver ungeprofilundersøgelser, og de sidste to gange har de vist, at elevernes trivselsparametre ikke er gode. Det gælder både her på skolen, kommunalt og nationalt, siger Lone Toft.

Hun har selv to hunde og går meget op i hundetræning. Hun tænkte derfor, at en hund kunne optimere trivslen på skolen. En hund er dog kun en lille del af en bred vifte, der kan hjælpe, fastslår hun.

- Samspillet med en hund kan øge trivslen, for det frigiver signalstoffer i hjernens belønningssystem. Det er, ligesom når man spiser noget lækkert eller scorer et mål i fodbold, siger Lone Toft.

Kan bruges som icebreaker

To elever sidder og snakker med Carla, og hun adlyder deres kommando og giver pote.

- Yes, that was pretty nice, siger den ene elev og giver anerkendende Carla en godbid.

Når Carla er med i X-klassen, ligger hun for det meste på gulvet eller går rundt i klassen. Flere elever fortæller, at det giver en ro og en tryghed at have Carla der. En elev nævner også, at der er en glæde i at have Carla, for så er der altid en at snakke med.

Ifølge Lone Toft kan trivselshunden desuden bruges som en icebreaker mellem elev og lærer, når der skal tales om tungere emner.

- Det er lettere at tale om svære ting, når man går med hunden eller har fokus på hunden, end når man sidder overfor hinanden og har øjenkontakt, siger hun.

Inden Carla kommer ind i en klasse, skal læreren dog sikre sig, at ingen i klassen er bange for eller overfølsomme overfor hunde. Det er også grunden til, at Carla har snor på i frikvartererne.

Projekt på forsøgsbasis

Lone Toft og viceskoleleder Line Brinch Olesen har stået for træningen af Carla.

- Hun skal lære, at hun først må gøre noget, når hun får lov. Det er mennesket, der skal gå forrest, og det er ikke hunden, der skal være i kontrol, siger Lone Toft.

Projektet køres på forsøgsbasis indtil sommerferien, men både Lone Toft og Line Brinch Olesen tror, at det fortsætter på den anden side af sommeren.

- Måske bliver hun også introduceret i skolens nye erhvervsklasse, siger Line Brinch Olesen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hunden Carla skaber ro og god trivsel på skole

# data[].attributes.attachment_link.description
Hunde kan give noget, som mennesket ikke kan. Det er nærvær og en ubetinget opmærksomhed, fortæller SSP-koordinator Lone Toft.Foto: Martin Ravn Skolen i Midten har på forsøgsbasis fået en ny, pelset ven. Hun hedder Carla, og hun skal være med til at øge trivslen blandt eleverne. Forsøget kører indtil sommerferien.

# data[].attributes.body
Eleverne fik frie tøjler, da et fællesrum skulle indrettes på den nordjyske skole Vester Hassing Skole.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VESTER HASSING: En bil overmalet med graffiti, ældgamle sofaer fra oldemors tid og vægge dekoreret med gamle bøger, fotografier og andre genbrugsdekorationer er blevet en del af interiøret i de ældste klassers fællesrum på Vester Hassing Skole.

- Vi tænkte først øv, da vi hørte, vi skulle bruge genbrug. Men det var det slet ikke, og det er jo gået til et godt formål, siger Sacha Ottzen, der går i syvende klasse på skolen.

Hun og de andre elever på skolens kreative linje fik ved skoleårets begyndelse mulighed for selv at bestemme, hvordan rummet skulle se ud inden for nogle givne rammer. Og så tog de fantasien i brug. En proces der endte med gamle møbler og en indretning i grunge-stil.

- Vi var ikke særligt begejstret over, at vi skulle sidde hos nogens mormor. Men nu har vi vænnet os til det, og nu er det blevet megahyggeligt, og så sidder man godt i dem, siger Sacha Ottzen, der går i syvende klasse på skolen.

Pænt og hyggeligt

Hun er en af de elever, der har valgfaget kreativitet, musik og drama, som har fået til opgave at give lokalerne nyt liv - af dem selv. Noget som alle har taget ejerskab af.

- Det er fedt at have været med til at lave noget, der er så pænt og hyggeligt. Det vi havde før var gammelt og slidt, man sad ikke godt i det og havde ikke lyst til være der, siger Frederik Madsen, der også går i syvende klasse.

For skoleleder Rasmus Flindt Jensen var det ikke svært at sige ja til projektet, da det gav skolen en mulighed for at lave en synergieffekt med ungdomsskolen efter skolereformens nye krav.

- Eleverne skal jo være på skolen i længere tid, så vi ville give dem deres eget ungdomsmiljø, hvor de kunne have det gode børneliv. Og allerede nu kan vi jo mærke, at stemningen er en helt anden. De bruger sofaerne til gruppearbejde og retter på hinanden, hvis nogen kommer til at sætte fødderne på bordet. De har taget ejerskab over for tingene, siger Rasmus Flindt Jensen.

Skabt universer

Til at styre processen med eleverne har skolen allieret sig med en indretningsarkitekt udefra og en billedkunstner/billedkunstlærer fra Ungdomsskolen. De har stået for opgaven med at holde budgettet nede på omkring de 25.000 kroner og samtidig hjulpet eleverne med en masse nye kompetencer.

- Vi har hjulpet dem med at skabe universer, der appellerer til stemninger og følelser, for så har de kunnet tage ejerskab af dem, siger Rielouise Thomsen, billedkunstlærer.

For indretningsarkitekten, Gitte Lacarriere, med speciale i genbrug er det også lykkedes at få eleverne til at forstå bæredygtighedstankegangen.

- I begyndelsen kunne de ikke se fornuften i genbrugsmaterialer og møbler. Da de selv foreslog at indrette i både retro-stilen og grunge-stilen, så gik vi med på den. Men de havde nok ikke helt forestillet sig, at det blev et nyt totalarrangement med nye møbler, siger Gitte Lacarriere.

Uanset hvad de havde forestillet sig, så har de lært en masse.

- Jeg har fået en masse ud af det og kan nu sætte tapet op. Det er sjovt at være kreativ, siger Sacha Ottzen.

# data[].attributes.attachment_link.description
VESTER HASSING: En bil overmalet med graffiti, ældgamle sofaer fra oldemors tid og vægge dekoreret med gamle bøger, fotografier og andre genbrugsdekorationer er blevet en del af interiøret i de ældste klassers fællesrum på Vester Hassing Skole. - Vi tænkte først øv, da vi hørte, vi skulle bruge genbrug.

# data[].attributes.body
10 kendetegn på god undervisning, men hvad er god undervisning for jer?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Rød tråd og struktur

Der skal være en rød tråd i undervisningen, som er tydelig for både lærere og elever. Det gælder både i den enkelte lektion og i løbet af dagen som helhed. Det skal være tydeligt for eleverne, hvad de skal lave i timen, og hvad de skal lære af det. Mange lærere antager, at alt det er tydeligt, og at eleverne godt ved, hvor de er på vej hen. Men der sidder alt for mange elever i skolen og gætter på, hvad det er, læreren er i gang med.
Tip: Start timen med at sige og skrive på tavlen, hvad der skal ske, og hvad eleverne skal lære af det.
2. Brug tiden på læring

Undervisningen skal begynde og slutte til tiden. Det har en positiv effekt, når læreren er klar i klassen, når timen begynder. Minimer spildtid, som ofte opstår især i starten og slutningen af timen. Det er en god ide at forsøge at begrænse administrative opgaver som fx at dele sedler ud, tjekke op på mælkeordning eller biblioteksbøger.
Tip: Overvej, om en konflikt fra frikvarteret skal løses i plenum i klassen, eller om det er en idé at sætte klassen i gang med at arbejde først og derpå tale om konflikten med de få involverede.
3. Giv eleverne lyst til at deltage

Skab en kultur i klassen, hvor eleverne tør stille spørgsmål og ikke er bange for at deltage. Det har stor betydning, hvis læreren har en undersøgende og dialogisk måde at kommunikere på.
Tip: Overvej, hvordan du reagerer, når en elev kommer med et forkert svar. Siger du 'nej' og går videre til den næste, eller siger du 'prøv at forklare, hvordan du er nået frem til det'?
4. Aktiver det, eleverne ved i forvejen

Forforståelsen er alfa og omega. Eleverne skal kunne relatere til det, læreren underviser i. Det er nemmere for eleverne at koble det nye med noget velkendt, hvis læreren inddrager elevernes erfaringer, hverdagsforestillinger og det, de har lært tidligere i undervisningen.
Tip: Aktiver elevernes forforståelse fx ved at sætte dem til at summe et par minutter to og to over det nye tema, I skal i gang med. Division kan fx både være matematik og noget, der handler om fodbold.
5. Sæt ord på, hvad eleverne skal lære og hvorfor

Eleverne lærer bedre, når læreren taler med dem om deres egen læring. Eleverne får mere udbytte af undervisningen, hvis de ved og kan forklare, hvorfor de skal lære om et tema. Det er fx rart at vide, at en af grundene til, at man skal lære tabellerne er, at de gør det nemmere at dividere.
Tip: Undersøgelser viser, at lærere ofte giver elever feedback på deres adfærd og sociale kompetencer. Vær opmærksom på at give løbende feedback på det faglige indhold og på dialogen med eleverne om undervisningen.
SÅDAN KOMMER I I GANG

Lærer: Sæt spot på ét af punkterne.
Start med at fokusere på et enkelt af kendetegnene. Det kan fx være at arbejde med elevernes forforståelse. Hold øje med, om det får betydning. Får det fx flere elever til at komme på banen?

Kollegaer: Vær læringsmakker.
Brug en kollega som læringsmakker. Det gør det nemmere at udvikle sig. Optimalt skal I observere hinandens undervisning - evt. blot nogle få lektioner. Nogle skoler afsætter et par vikartimer pr. lærer, så man i hvert fald kan komme ud og observere sin kollega en enkelt eller flere gange. Tal om hvad I ser.

Ledelse: Tag det op.
Sæt kvalitet i undervisning på dagsordenen på skolen - ikke bare to gange om året, men løbende. De ti kendetegn kan blive en fælles referenceramme og en konkret måde at tale om skolens kerneydelse - undervisningen - på.

6. Varier metoderne

Når man bruger flere forskellige undervisningsmetoder, fremmer det elevernes læring. Det er ikke påvist, at én metode fungerer bedre end andre, men forskningen viser, at variation virker. Arbejd derfor med det samme tema på forskellige måder i løbet af en lektion, tilpasset de faglige mål. Eleverne skal fx både læse, lytte og skrive og arbejde med både lukkede og åbne opgaver.
Tip: En del lærere er tilbageholdende med at lave skift i undervisningen, fordi det udløser støj og kaos. Har man det sådan, kan det være en god ide at bruge tid på at lære klassen nogle helt faste rutiner ved overgange.
7. Tag individuelle hensyn

Drop tanken om den fiktive gennemsnitselev og undervisningsdifferentier. Forskellige elever skal mødes med forskellige forventninger, men alle elever skal opleve, at læreren forventer, at de lærer noget mere.
Tip: Hvis klassen skal arbejde med at løse bestemte opgaver, så lav en kort introduktion til opgaven. Lad derefter de elever gå i gang, der umiddelbart kan klare sig selv. Giv et par ekstra eksempler, som hjælper den næste gruppe af elever i gang, og fortsæt evt. sammen med de elever, der har brug for mere støtte.
8. Træn − igen og igen og målrettet

Øvelse gør mester. Når eleverne har lært noget, skal de træne det igen og igen for at blive sikrere eller for at få det nye, de har lært, automatiseret. Det kan fx være at skrive, bøje ord, træne brøkregning, spille et instrument, skrive med tifingersystem, tegne perspektiv eller slå kolbøtter. Vi ved, at træningen bliver mere effektiv, når der trænes kortvarigt, hyppigt og målrettet. De fleste elever elsker træningsopgaver, fordi de får lov til at gentage noget, de godt kan i forvejen.
Tip: Mange computerbaserede læringsspil er rigtig gode til at gøre træning mere målrettet og tydelig.
9. Fysiske rammer

De fysiske rammer og æstetikken har betydning for undervisningen. Det handler både om, hvordan rummene er indrettet, hvordan møblerne står, og hvad der er på væggene. Klasseværelser og tilstødende rum skal være indrettet, så de er funktionelle. De fysiske rammer skal signalere, at her foregår der læring.
Tip: Kig på indskolingen. Her er man tit god til at bruge de fysiske rammer til at understøtte det, man arbejder med. Her hænger bogstaver og tal på væggene. Tænk i, om I fx arbejder med nogle bestemte modeller eller huskeregler, der skal op på væggen.
10. Sig, hvad du forventer

Det skal være tydeligt for eleverne, hvad læreren forventer af dem, og hvornår et stykke arbejde er godt. Det vil variere fra elev til elev. Eleverne skal kende målet og vide, hvad det er, de skal lære.
Tip: Fortæl den enkelte elev, hvad du forventer, at netop han eller hun får gjort. Giv feedback til eleverne, både mens de arbejder og efterfølgende. Baseret på interview med Jytte Vinther Andersen på baggrund af den tyske didaktiker Hilbert Meyers forskning. Læs meget mere i Hilbert Meyers bog 'Hvad er god undervisning?'

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Rød tråd og struktur Der skal være en rød tråd i undervisningen, som er tydelig for både lærere og elever. Det gælder både i den enkelte lektion og i løbet af dagen som helhed. Det skal være tydeligt for eleverne, hvad de skal lave i timen, og hvad de skal lære af det.

# data[].attributes.headline
Trivsel og fagligt udbytte i skolen er med til at beskytte børn mod vold og overgreb

# data[].attributes.subject
Trivsel og fagligt udbytte i skolen er med til at beskytte børn mod vold og overgreb

# data[].attributes.attachment_link.description
SFI-rapporten viser samtidig, at trivsel og fagligt udbytte i skolen er en af de faktorer, der bedst beskytter børn mod vold og overgreb. Det er et faktum, som Nina Faartoft kan nikke genkendende til. Hun er lærer på Mariendal Friskole og har sammen med kolleger på 14 danske skoler været med til at udvikle og teste undervisningsmaterialet i de seneste to et halvt år.

# data[].attributes.body
”Den Aktive Skole er vores bud på, hvordan en skoledag skal tilrettelægges". Sådan siger 15-årige Hassan fra Amager. Sammen med en gruppe andre unge kaldet Ama’r Youngsters, har han udviklet undervisningsforløbet Den Aktive Skole.

# data[].attributes.attachment_link.description
Få overblik over boligområdet Urbanplanen og følg med i den boligsociale helhedsplan Partnerskabets arbejde.

# data[].attributes.body
Snakken om trivsel er en del af hverdagen i skolen, men hvad er trivsel og hvorfor er den så vigtig? Hvilken rolle spiller læreren og hvad med frikvartererne? Unge giver gennem voxpop og film deres bud på trivsel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pauserne kan være et frirum, hvor der er tid til at snakke sammen om løst og fast, hvor tiden flyver afsted. Men pauserne kan også være triste, ensomme og meget lange - måske endda uoverskuelige for nogen.