# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLSffWOJ5uxXQIfZ-9I_ipPOHaySElyBKQSZL-665hMyCCCZAMQ/viewform

# data[].attributes.body
Valdymo forma – parlamentinė demokratija. Įstatymų leidžiamoji valdžia yra vienų rūmų parlamentas, vadinamas Saeima. 100 parlamento narių renkami visuotiniuose rinkimuose trejiems metams, remiantis proporcine rinkimų sistema.  Šalies vadovas yra prezidentas. Jį renka parlamentas paprasta balsų dauguma, slaptu balsavimu, ketveriems metams. Šiuo metu Latvijos užsienio politika orientuota į ES, o santykiai su Rusija laikomi gan įtemptais.

# data[].attributes.body
Latvija skirstoma į 5 regionus: Kuršas‎, Latgala‎, Sėla‎, Vidžemė‎,

Žiemgala‎.

# data[].attributes.body
Latvių kalba – baltų kalbų grupei priklausanti indoeuropiečių šeimos kalba, kilusi iš baltų prokalbės.
Iš trijų didžiųjų baltų kalbų – lietuvių, latvių ir prūsų – pati moderniausia, t. y. labiausiai nuo prokalbės nutolusi kalba. Taip atsitiko dėl didelės finų kalbų įtakos šiaurės baltų. Latvių kalba skirstoma į 3 tarmes.

# data[].attributes.body
Latvijos sostinė - Ryga. Šis miestas yra didžiausias Baltijos šalių miestas, išsidėstęs prie Rygos įlankos ties Dauguvos žiotimis.  Rygos senamiestis yra įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą, miestas ypač žymus gausia Art Nouveau architektūra, kurią galima lyginti su Viena, Sankt Peterburgu ir Barselona, bei gerai išsilaikiusiu senamiesčiu. Miestas yra vienas iš Europos plytų gotikos kelio stočių.

# data[].attributes.body
Nuo 2014 metų Latvijos nacionaline valiuta tapo euras

# data[].attributes.body
Latviją ir Lietuvą sieja itin stipri istorinė praeitis, kalba. Nors dabar kuo toliau tuo labiau Latviją ir Lietuvą sieja tik gili istorinė praeitis, tačiau kai iškyla kokia problema abi šalys parodo vieningumą ir padeda viena kitai.

# data[].attributes.body
Pagal 2011 m. gyventojų surašymą Latvijoje buvo 2,068 mln. gyventojų. Latviai kalba latvių kalba, kuri priklauso baltų šeimos kalbų grupei. Latvijoje gyvena apie  62,1 % latvių bei  26,9 % rusų.  Latvijos kultūrinį paveldą sudaro Baltijos vokiečių, latvių valstiečių ir pagonių tradicijos.  Latvių tautosakoje vyrauja lyrinės dainos.  Tradiciniam latviškam folklorui, ypač liaudies dainoms yra daugiau nei 1000 metų.

# data[].attributes.body
Latvija yra Europos rytinėje dalyje. Latvijos vakarinius ir šiaurės vakarinius krantus skalauja  pietrytinė Baltijos jūros dalis. Latvija yra vidutinių platumų temperatūrų ir klimato juostoje. Ši šalis yra mišriųjų miškų geografinėje zonoje. Latvijos pietinė kaimynė yra Lietuva, šiaurinė - Estija, o rytuose ji ribojasi su Rusija. Nuo 2017 metų Latvija priskiriama Šiaurės Europos regionui

# data[].attributes.body
Latvijos ekonomika panaši į kitų buvusių socialistinių šalių ekonomikas. Šiuo metu tai laisvos rinkos ekonomikos šalis, kurioje dominuoja paslaugų sektorius ( III sektorius).

Žemės ūkis: 12,1 %,

Pramonė: 25,8 %,

Paslaugos: 61,8 %

# data[].attributes.body
Latvijoje daugiausia yra krikščionių: liuteronų, katalikų, stačiatikių.

# data[].attributes.body
Latvijoje yra ypač turtinga stalo užkandžių tradicija. Šaltieji patiekalai užima 2/3 latviško maisto meniu.  Latvijoje taip pat nesivystė desertų bei gėrimų įvairovė. Dauguma patiekalų tiesiogiai perimti iš vokiečių ar rusų virtuvių. Latvijoje nėra sutariama kas yra jų nacionalinis patiekalas. Vieni laiko, kad tai yra kmynų sūris, o kiti, jog tai latviški pyragėliai. Taip pat latviai labai mėgsta saldainius - karvutė.

# data[].attributes.body
Latvijos reljefą sufromavo ledynmetis. Ši šalis yra Rytų Europos lygumoje. Kraštovaizdžiui būdingos moreninės kalvos su daugybe ežerų ir upelių, plati, mažai išraižyta pakrantės lyguma.
Didžiausia kalva- Gaizinkalnis (311 m)

# data[].attributes.body
Latvijos himno melodijos ir teksto autorius – kompozitorius Karlis Baumanis.  Kaip valstybinis himnas ši giesmė pirmąkart sugiedota 1918 m. lapkričio 18 d. Latvijos Respublikos paskelbimo akto metu.

# data[].attributes.body
Ši vėliava yra viena iš seniausių šiuo metu naudojamų vėliavų pasaulyje. Dabartinės formos ir spalvų  vėliavą 1917 m. pasiūlė latvių dailininkas Ansis Cyrulis.
Oficialiai valstybine vėliava paskelbta 1921 m. birželio 15 d. parlamento nutarimu.

# data[].attributes.body
Tekanti saulė su 19 spindulių – simbolizuoja atgimstančią Latviją ir jos 19 apskričių.

Raudonasis liūtas sidabriniame fone paimtas iš ankstesnio Kuržemės hercogystės herbo ir simbolizuoja Kuržemę bei Žemgalę. Herbuose liūtas reiškia jėgą, stiprumą, ištvermę.

Sidabrinis grifas su kalaviju letenoje yra ankstesnės Uždaugavės hercogystės herbas. Jis dabar simbolizuoja Vidžemę ir Latgalą. Herbuose grifonas reiškia išmintį bei veiklumą.