# data[].attributes.body
Eesti ajaloos on 6.-13. sajand muinasaeg.

Muinasaeg on jaotatud kiviajaks (4.–2. aastatuhat eKr), pronksiajaks (1800–500 eKr) ja rauaajaks (500 eKr – 13. sajand).

# data[].attributes.body
Muinasusk

Muinas-Eesti usundist on vähe teada, kuid arvatakse, et kummardati erinevaid loodusvaime. Rumalaid, keda suur osa eestlasi kummardaks, polnud või need polnud üle-eestiliselt populaarsed. Ainus eestlaste kirjalikes allikates mainitud jumal oli "Tharapitha" - saarlaste "suur jumal", kes Läti Henriku teateil oli sündinud ühel Virumaa mäel ja lendas Saaremaale. Läti Henriku kroonikas on mainitud ka ohverdamisi.

# data[].attributes.body
Käsi öö

Neoliitikumis arenes edasi savinõude valmistamise oskus. Eristatakse kahte peamist keraamikatüüpi: kamm- ja nöörkeraamika. Kammkeraamika nimetus on tulnud sellest, et nõudele tehti kammilaadse asjaga mustreid, sama asi oli ka nöörkeraamikas, ainult mustrite tegemiseks kasutati nööri.

http://www.histrodamus.ee/?event=Show_event&event_id=2370&layer=146&lang=est#

# data[].attributes.body
Esimesed elupaigad

Mesoliitikumi inimesed elasid väikestes, paarikümneliikmelistes kogukondades, mis hankisid toitu suurtelt aladelt. Kuna põhilised tegevusalad olid jahtimine, kalastamine ning korilus, vahetati ka vastavalt hooaegadele elupaiku.

Linnused

8.sajandi paiku hakati ehitama linnuseid. Linnuste rajamiseks valiti järskude nõlvade ja paraja suurusega künkad. Linnustel oli kaitse eesmärk.

http://www.arheo.ut.ee/Baltimaad_502.htm

# data[].attributes.body
Surnute matmine

Muinasajal oli erinevaid matmisviise. Kõige tuntumad nendest olid tarandkalmed ja kivikirstkalmed.

1. Tarandkalmed- surnud maeti põletatult vanadesse tarandkalmetesse, uusi tarandeid juurde ei ehitatud.

2. Kivikirstkalmed- suurtest kividest laotud ring ja selle keskele pandi kirst surnuga.

http://muinasaeg.ee/category/muinasusund/
https://et.wikipedia.org/wiki/Kivikirstkalme

# data[].attributes.body
Imimeme

150 tuhat inimest
Meeste keskmine pikkus 172cm
Naiste keskmine pikkus 158cm
Keskmine eluiga lühike - enamik suri enne 50. eluaastat
Inimesed põdesid mitmeid haigusi, näiteks skorbuuti ning suur oli ka laste suremus
Täiskasvanuks peeti 10-12 aastaseid inimesi
Hierarhiline ja varanduslikult ebavõrdne ühiskond
Valitsev kiht moodustus rikkatest suuromanikest.

Majandus

Mesoliitikumi ajastul elatuti küttimisest, kalapüügist ning korilusest. Koduloomana peeti vaid koera. Kütiti peaaegu kõiki tolleaegseid metsloomi ning vee- ja maismaalinde näiteks sinikael-parti, tederit, metsist. Püüti ka kalu näiteks haugi, ahvenat, satikat. Ainus märk korilusest Eestis on leitud sarapuupähkli koored, kuid usutakse, et söödi ka mitmeid teisi taimi. Mesoliitikumis kütiti peamiselt nõtra ja kobrast, keskmise kiviaja teisel poolel kujunes oluliseks jahiloomaks ka hüljes. Neoliitikumis hakati tegelema ka viljelusmajandusega ning kasvatati otra, nisu ja kaera. Rauaajal oli väga levinud ribapõllud.
http://i.dailymail.co.uk/i/pix/2014/08/27/1409157249215_wps_5_image001_png.jpg

# data[].attributes.body
Läbi Ida-Baltikumi läks kolm tähtsamat kaubateed, millest kaks puudutasid ka Eestit. Muinasaja lõpul toodi Eestisse pronksi, tina ja muid metalle, booraksit, indigod ja sellega värvitud riiet, tekstiili, veini, soola, vürtse, relvasid, orje ja klaashelmeid.
Eestist võidi välja viia kuivatatud kuid idanemisvõimelist tervavilja, mesilasvaha, karusnahku.
Olulised polnud vaid meresadamad, vaid ka jõe- ja järvesadamad. Paljud keskaegsed linnad said alguse just muinasaja lõpul tähtsatest sadamatest.
http://firstpeoplesofcanada.com/images/firstnations/paintings/currier_voyageurs.jpg

# data[].attributes.body
Esimesed asustatud piirkonnad

9000 eKr asustati Läänemere idapiirkonna Baltikumi lõunaosast Venemaa Euroopa-osa keskkaladeni
Enamasti valiti elupaikadeks veekogude kaldad ja rannikuala
Palju mesoliitilisi  jälgi on leitud Võrtsjärve vesikonnast
Pärnu, Narva, Emajõe ja Jägala jõgikonnast, aga ka Kõpu poolsaarelt ning ka Saaremalt ja Ruhnust.

Kihelkonnad

Muinasaja lõpuks kujunesid välja kihelkonnad. Nimetus "kihelkond" arvatakse tulenevat sõnast "kihl" - kokkulepe. Kihelkonna keskusteks olid sageli linnused.

# data[].attributes.body
Eestlaste kõige levinumaks relvaks oli oda, olgu need siis kas torke- või viskeodad. Samuti oli levinud relvaks ka kirves. Kroonikates on mainitud ka linge, millega visati kive.
Pildil: Relvi keskmisest rauaajast. Soomest leitud mõõga rekonstruktsioon, Eestist leitud kirved, odaotsad.

https://www.taskutark.ee/m/wp-content/uploads/sites/2/2015/01/Eesti-Muinasaeg1.jpg

# data[].attributes.body
Kangad olid kootud villast ja linast. Villane riie oli enamasti värvitud siniseks, linane aga pleegitatud valgeks.
Naiste rõivastusse kuulusid särk, pikkkade varrukatega villane umbkuub, vaipseelik, Vana-Kreeka peplos'e laadne kleit või pihikseelik, põll, jalamähised, peakatted, mitmesugused vööd, kinnitus- ja ilupaelad.
Meeste rõivastus koosnes värgist, kuuest, pükstest ja keebist ehk üleviskest. Jalgade ümber olid ka mähised, nagu naistelgi.
https://i.ytimg.com/vi/oMJPd4yhf4M/maxresdefault.jpg

# data[].attributes.body
Pildil: muinasaegse elamu rekonstruktsioon Rõuges, muinaselamu kerisahi, Eestist leitud keskmise rauaaja sõled ning näited baltipärasest rõivamoest.

https://www.taskutark.ee/m/wp-content/uploads/sites/2/2015/01/Eesti-Muinasaeg.jpg

# data[].attributes.body
Pildil: Muinas-Eesti maakonnad 13. sajandi lõpul.

https://www.taskutark.ee/m/wp-content/uploads/sites/2/2015/01/eesti-muinasaeg1.png