# data[].attributes.headline
Miks maailmamere soolsus eri kohtades erineb? 

# data[].attributes.subject
Miks maailmamere soolsus eri kohtades erineb? 

# data[].attributes.body
Jäämäed ja liustikud, seal on magevesi ja kui need sulavad, siis külmemate kohtade (antarktika ja arktika) meredes ei ole nii palju soolsust kuna see on segunenud ära sulanud mageveega.

Ja veel palju tegureid

# data[].attributes.body
Aurustamisega jäävad maha soolad, mis suurendab vee soolsust

# data[].attributes.body
kuivemates kohtades on soolasem, vett aurab vahem ja sool jaab sinna, ehk seal kus on kulmad hoovused. seal kus soojem ja soojad hoovused siis seal on ka sademeid rohkem mis on siis vahem soolasem ala. kulmades kohtades sulab ka jääd

# data[].attributes.body
See on erinev, sest vesi liigub eri paikades erinevalt

# data[].attributes.body
Jõed kannavad magedat vett peale

# data[].attributes.body
Sest Mathias iidsel ajal nuttus soolase jõe, mis suubus maailmamerre.

# data[].attributes.headline
Mõnes kohas on suurem aurumine ja ss seal on ka soolasem

# data[].attributes.subject
Mõnes kohas on suurem aurumine ja ss seal on ka soolasem

# data[].attributes.body
Vett aurab rohkem ara kui sademeid juurde tuleb

# data[].attributes.headline
Kui on palju sademeid või jõgedest tuleb palju magevett siis soolasisaldus langeb.

# data[].attributes.subject
Kui on palju sademeid või jõgedest tuleb palju magevett siis soolasisaldus langeb.

# data[].attributes.body
merejää sulamise tulemusena

# data[].attributes.body
Hoovused, jäämägede sulamine, aurustumine

# data[].attributes.body
intensiivne aurustumine

# data[].attributes.body
Jäämäed sulavad ning seejärel lahjendavad vett

# data[].attributes.body
hoovused

# data[].attributes.body
kui palju magevett satub neisse vihma, jõgede või muude mageveeallikate kaudu.