# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaalinen kuntoutus on yksilöllisen ja toiminnallisen tuen yhdistävää palvelua. Sosiaalista kuntoutusta järjestetään sosiaalityön ja -ohjauksen keinoin.

Sosiaalisen kuntoutuksen tarkoituksena on

sosiaalisen toimintakyvyn vahvistaminen

syrjäytymisen torjuminen

osallisuuden edistäminen.

Sosiaaliseen kuntoutukseen kuuluu

sosiaalisen toimintakyvyn ja kuntoutustarpeen selvittäminen

kuntoutusneuvonta ja -ohjaus sekä tarvittavien palvelujen yhteensovittaminen

valmennus arkipäivän toiminnoista suoriutumiseen ja elämänhallintaan

ryhmätoiminta ja tuki vuorovaikutussuhteisiin

muut tarvittavat kuntoutumista edistävät toimenpiteet.

Nuorten sosiaalinen kuntoutus

Nuorten sosiaalisella kuntoutuksella tuetaan nuorten sijoittumista

työpaikkaan

työkokeiluun

opiskelupaikkaan

työpajaan

kuntoutuspaikkaan

ehkäistään näiden keskeyttämistä.

Sosiaalihuoltolaki 1301/2014, 17 § (Finlex)

# data[].attributes.attachment_link.title
Sosiaalinen kuntoutus - Lapset, nuoret ja perheet - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaalinen kuntoutus on yksilöllisen ja toiminnallisen tuen yhdistävää palvelua. Sosiaalista kuntoutusta järjestetään sosiaalityön ja -ohjauksen keinoin. Sosiaalisen kuntoutuksen tarkoituksena on sosiaalisen toimintakyvyn vahvistaminen syrjäytymisen torjuminen osallisuuden edistäminen. Sosiaaliseen kuntoutukseen kuuluu sosiaalisen toimintakyvyn ja kuntoutustarpeen selvittäminen kuntoutusneuvonta ja -ohjaus sekä tarvittavien palvelujen yhteensovittaminen valmennus arkipäivän toiminnoista suoriutumiseen ja elämänhallintaan ryhmätoiminta ja tuki vuorovaikutussuhteisiin muut tarvittavat kuntoutumista edistävät toimenpiteet.

# data[].attributes.body
- UUDELLEEN KOULUTUS

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ammatillisen kuntoutuksen tarkoitus on auttaa työllistymään, pysymään työssä tai palaamaan työhön.

Ammatillisen kuntoutuksen tehtävänä on edistää työssä jaksamista, parantaa työkykyä ja lisätä ammatillisia valmiuksia. Ammatillinen kuntoutus on tarkoitettu työikäisille, joita sairauden tai muun syyn takia uhkaa lähivuosina työkyvyttömyys tai heikentynyt työ- ja ansiokyky.

Työelämään pyrkivillä tai työelämässä jo olevilla ammatillisen kuntoutuksen tarve tulisi arvioida terveydenhuollossa heti, kun työkyvyn menetyksen uhka on olemassa.

Monipuoliset kuntoutusmenetelmät

Työikäisille järjestetään erilaisia kuntoutuskursseja, joiden tavoitteena on toiminta- ja työkyvyn ylläpitäminen tai parantaminen. Vaihtoehtoja on muutaman päivän kuntoutustarpeen arvioinnista monivuotiseen kuntoutukseen.

Ammatillisen kuntoutuksen keinoja ovat työkokeilu ja työhön valmennus työpaikalla. Muita menetelmiä ovat ammattitaitoa ylläpitävä tai muu koulutus, työvoimaneuvonta ja ammatinvalinnanohjaus.

Kuntoutukseen voi kuulua työhön tai opiskeluun liittyviä apuvälineitä sekä työolosuhteiden järjestelyjä. Ammatilliseen kuntoutukseen liittyy usein myös lääkinnällistä kuntoutusta. Tuettu työllistäminen auttaa vaikeimmin sairaitakin takaisin työelämään.

Hakeutuminen ammatilliseen kuntoutukseen

Työntekijä voi hakeutua ammatilliseen kuntoutukseen ottamalla yhteyttä hoitavaan lääkäriin, työterveyslääkäriin tai Kelaan. Tarvittaessa lääkäri laatii kuntoutustarpeesta lausunnon ja ehdottaa kuntoutusta. Ammatilliseen kuntoutukseen hakeutuminen edellyttää kuntoutussuunnitelmaa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ammatillisen kuntoutuksen tarkoitus on auttaa työllistymään, pysymään työssä tai palaamaan työhön. Ammatillisen kuntoutuksen tehtävänä on edistää työssä jaksamista, parantaa työkykyä ja lisätä ammatillisia valmiuksia. Ammatillinen kuntoutus on tarkoitettu työikäisille, joita sairauden tai muun syyn takia uhkaa lähivuosina työkyvyttömyys tai heikentynyt työ- ja ansiokyky. Työelämään pyrkivillä tai työelämässä jo olevilla ammatillisen kuntoutuksen tarve tulisi arvioida terveydenhuollossa ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kasvatuksellisella kuntoutuksella tarkoitetaan vammaisen tai vajaakuntoisen lapsen tai aikuisen kasvatusta ja koulutusta, jotka usein edellyttävät erityisjärjestelyjä.

Kasvatuksellisen kuntoutuksen lähtökohtana ovat yksilölliset tuen tarpeet. Tavoitteena on yksilöllisyyden ja elämänhallinnan kehittäminen kasvatuksen, opetuksen, oppilashuollon ja kuntoutuksen keinojen avulla. Kasvatuksellinen kuntoutus sisältää ne tukimuodot, joilla vammaisuuden ja pitkäaikaisen sairauden yksilön sosiaaliselle ja kulttuuriselle kehitykselle mahdollisesti asettamat esteet pyritään voittamaan.

Lapsen varhaisvuosina kasvatuksellisen kuntoutuksen tehtäväalue on laaja ja sen toimintaan tarvitaan tietoa, taitoa ja osaamista monilta eri sektoreilta, joissa korostuu perhekeskeinen toiminta. Varhaisvuosien erityispedagogiikan tehtävä on lapsen kasvun, kehityksen ja oppimisen tukeminen arjessa.

Käytännössä kasvatuksellinen kuntoutus menee monin osin päällekkäin erityisopetuksen ja vammaisten lasten varhaiskasvatuksen ja hoidon kanssa. Silloin kun kysymys on aikuisesta elinikäisestä oppijasta, käytetään usein termiä opinnollinen kuntoutus.

Päävastuun kasvatuksellisesta kuntoutuksesta kantavat kunnat. Alan palveluja ja tutkimus- ja kehittämistoimintaa toteuttavat myös erityisoppilaitokset, vammais- ja kansanterveysjärjestöt, erityishuollon kuntayhtymät sekä yliopistojen laitokset.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kasvatuksellisella kuntoutuksella tarkoitetaan vammaisen tai vajaakuntoisen lapsen tai aikuisen kasvatusta ja koulutusta, jotka usein edellyttävät erityisjärjestelyjä. Kasvatuksellisen kuntoutuksen lähtökohtana ovat yksilölliset tuen tarpeet. Tavoitteena on yksilöllisyyden ja elämänhallinnan kehittäminen kasvatuksen, opetuksen, oppilashuollon ja kuntoutuksen keinojen avulla. Kasvatuksellinen kuntoutus sisältää ne tukimuodot, joilla vammaisuuden ja pitkäaikaisen sairauden yksilön sosiaaliselle ja kulttuuriselle kehitykselle mahdollisesti asettamat esteet pyritään ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Kela järjestää monipuolista kuntoutusta ja tukee kuntoutuksen aikaista toimeentuloa myöntämällä kuntoutusrahaa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuntouttava työote Kuntouttavalla työotteella tarkoitetaan sellaista työskentelytapaa, joka tukee joka vaiheessa asiakkaan omia voimavaroja niin fyysisen kuin psyykkisen ja sosiaalisenkin toimintakyvyn alueella. Sitä toteuttaa jokainen työntekijä päivittäisessä hoitotyössä.Kuntouttava työote tarkoittaa siis sen oppimista, että kuntoutus on kaikkien työntekijöiden vastuulla : on tuettava asiakasta selviämään arkisissa askareissaan omassa kodissaan, jolloin ei saa esimerkiksi mennä tekemään asiakkaan puolesta asioita, jotka on porukalla yhdessä asiakkaan kanssa sovittu hänen tehtäväkseen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Validia Kuntoutus on kotimainen kuntoutuksen asiantuntija. Kuntoutus on yksilöllistä tarpeet huomioivaa, moniammatillista ja aina tutkimustietoon perustuvaa. Validia Kuntoutus tarjoaa kuntoutusta yli 60 vuoden kokemuksella. Validia Kuntoutus on yhteiskunnallinen yritys ja osa Invalidiliitto-konsernia. Jos tahdot tietää missä on hyvä kuntoutua, valitse Validia Kuntoutus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuntoutussuunnitelma on henkilön kuntoutumisen kokonaisjärjestelyjen tueksi laadittu kirjallinen, usein lakisääteinen asiakirja, jossa sisältää kuntoutustutkimuksen ja kuntoutujan kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta päätetyt tarpeelliset toimenpiteet.

Kuntoutussuunnitelma laaditaan kuntoutujan kanssa tai kuntoutujan ja hänen omaisensa tai muun läheisensä kanssa vähintään yhdeksi vuodeksi ja enintään kolmeksi vuodeksi. Kuntoutussuunnitelma tulee tehdä mahdollisimman varhain, jotta kuntoutuksella voidaan parantaa kuntoutujan tilannetta.

Vastuu kuntoutussuunnitelman tekemisestä on hoitavalla lääkärillä. Usein apuna on moniammatillinen työryhmä, johon voi kuulua psykologi, fysioterapeutti, sosiaalityöntekijä, erikoisalan lääkäri, toimintaterapeutti tai muu työntekijä.

Kuntoutussuunnitelman rakenne

Kelan asiantuntijalääkäri Paavo Rissanen on luonnostellut kuntoutussuunnitelmalle yleisen rungon, jota voidaan soveltaa eri tilanteisiin:
1. Kuntoutussuunnitelman laatija(t)
2. Asiakastiedot (kuka, yhteystiedot, läheiset, sosiaalinen tilanne)

3. Kuntoutustarpeen arviointi
- Kliiniset sairaustiedot: kuvaus, luonne, muutosten laajuus, lääketieteellinen haitta
- Hoitosuunnitelma
- Toimintakyvyn kuvaus: liikkuminen, liikkeet, perustoiminnat, kommunikointikyky, työssä selviytyminen, mieliala, persoonallisuus, psyykkiset voimavarat, omat käsitykset
- Toiminnallinen haitta: perus- ja muiden sairauksien vaikutus toimintakykyyn
- Sosiaalinen tilanne: kotiasiat, harrastukset, työilmapiiri

4. Kuntoutustavoitteet: osa ja lopputavoite, säädösten edellyttämät, tavoiterealismi

5. Toimenpiteet tavoitteiden suuntaan
- Toteuttaja, toteutustapa, ajoitus ja rahoitus
- Ohjaus, neuvonta ja yhteistyö: kuntoutuja, perhe, palvelut, järjestelmät, työpaikka
- Terapiat: mm. fysio-, puhe- ja toimintaterapia
- Kuntoutusjaksot: avo- ja laitospalvelut
- Tilanteen mukainen kuntoutus: kuntoutusohjaus, sopeutumisvalmennus, apuvälinepalvelut
- Erityistarpeet: ammatilliset toimenpiteet tai kuntoutus, työpaikan muutokset

6. Sosiaaliturva ja -palvelut
- Sosiaaliturva: lääkekorvaukset, päiväraha, kuntoutusraha tai -tuki, vammaisetuudet

7. Kuntoutumisen seuranta
- Toteutus: miten?
- Vastuuhenkilö(t)
- Aikataulu: milloin?
8. Yhteydenpito Lähde: Rissanen Paavo. Kuntoutussuunnitelma. Kirjassa Kuntoutus. Duodecim (2008)
Kuntoutussuunnitelmaa edellytetään lainsäädännössä

Kuntoutussuunnitelman teko on monien lakien asettama velvoite ja virkavelvollisuus, johon tulee panostaa kuntoutujan oikeuksien ja tasavertaisen kohtelun nimissä. Kuntoutussuunnitelma tehdään kirjallisesti.

Suunnitelma voi olla kirjattuna esim.
- Terveydenhuollon omaan käyttöön sairauskertomuslehdelle
- Sosiaalitoimessa palvelusuunnittelulomakkeeseen
- Vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen suunnitelma tulee laatia Kelan kuntoutussuunnitelmalomakkeeseen tai B-lääkärinlausuntoon.

Lasten ja nuorten kuntoutuksen suunnittelu

Kuntoutuksen suunnittelu voi alkaa jo neuvolaiässä, ja päivähoidossa lapselle voidaan laatia kuntoutussuunnitelma yhteistyössä perheen, päivähoidon ja kuntouttajien kesken. Koulutuksessa pyritään ensisijaisesti integroituun opetukseen.

Henkilökohtaisen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS) tehdään kaikille erityisopetuksessa oleville oppilaille. Erityisen tärkeässä asemassa HOJKS on siirtymävaiheessa päivähoidosta kouluun sekä siirryttäessä koulusta ja luokasta toiseen ja jatko-opintoihin. Lapsen tuen tarve on jaettu kolmeen osioon: yleiseen, tehostettuun tai erityiseen tukeen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuntoutussuunnitelma on henkilön kuntoutumisen kokonaisjärjestelyjen tueksi laadittu kirjallinen, usein lakisääteinen asiakirja, jossa sisältää kuntoutustutkimuksen ja kuntoutujan kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta päätetyt tarpeelliset toimenpiteet. Kuntoutussuunnitelma laaditaan kuntoutujan kanssa tai kuntoutujan ja hänen omaisensa tai muun läheisensä kanssa vähintään yhdeksi vuodeksi ja enintään kolmeksi vuodeksi. Kuntoutussuunnitelma tulee tehdä mahdollisimman varhain, jotta kuntoutuksella voidaan parantaa kuntoutujan tilannetta.

# data[].attributes.body
-fyysinen
-psyykkinen
-sosiaalinen

katsaus laajemmin
*parkinson - ei hoideta vaan tautia ja ohjata siihen kuuluviin palveluihin, vaan katsotaan laajemmin mitä tarvii.

Toimintakyvyn arviointi on välttämättä erillaisten palveluiden, hoidon,kuntoutuksen tai etuuksien saamiseen

# data[].attributes.attachment_link.title
Mitä toimintakyky on? - Toimintakyky - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
Toimintakyky tarkoittaa ihmisen fyysisiä, psyykkisiä ja sosiaalisia edellytyksiä selviytyä jokapäiväisen elämän toiminnoista.