# data[].attributes.body
Gruppe 5
- Koble tilbakemeldingspraksis til læringsmål og felles utarbeidede vurderingskriterier.
- Forankre tilbakemeldingspraksisen i kollegiet.

# data[].attributes.body
- kartlegge vurderingspraksis og få til refleksjon om dagens praksis hemmer eller fremmer læring
- Spre forskning og gode metodeeksempler (som ABCD-kort

# data[].attributes.body
1.Timing og kvalitet på tilbakemeldingar
- bruk av læringingspartner
-lære korleis ein gjev gode tilbakemeldingar som nyttar
-praksisdeling

2. Forstå kvifor vi skal utvikle god vurderingsspraksis.
-kunnskap
-teori
-forskning

# data[].attributes.body
1. Leggje opp til refleksjon rundt kva som er god klasseleiing og kvifor god relasjon er viktig.
2. Leggje opp til arbeid i utviklingstida til å ha fokus på læringsmiljø:
- Byggje på erfaringar og kunnskap om kva som fungerer.
- Involvere alle lærarane (t.d IGP-metode) og vise til god praksis på eigen skule.
ALLE skal med i utviklingsarbeidet.

# data[].attributes.body
Først: Det må være rom for å gjøre feil, både for elever og lærer. Gode relasjoner mellom alle: elev-lærer, elev-elev.

Felles forståelse for hva gode tilbakemeldinger er.

# data[].attributes.body
Hva kan du som ressursperson gjøre for i større grad gå til en tilbakemeldingspraksis som fremmer læring?

1. For å starte med noe, må en starte med å slutte, En må slutte noe for å kunne starte. Det første en må gjøre, er derfor å slutte.

2. Ta utgangspunkt i der en er nå, og se hva en driver med av vurdering FOR læring, og hva en driver med av vurdering AV læring. En gjør helt sikkert mye bra, og dette kan være utgangspunkt for å videreutvikle dette. Det en gjør som ikke er så bra, kan kanskje være noe av det en skal slutte med?

3. Avklaring av elevsyn. En annen måte å gripe dette an på, er å starte med å funne ut hva slags elevsyn en har i personalet.

# data[].attributes.body
1. Forankre i teori og vise til forskning: Hvilke tilbakemeldinger gir vi på skolen? Hvilken type tilbakemeldinger virker hemmende og fremmende? Hva sier de som har drevet med implementering på området (erfaringer fra praksis)

2. Modellere: Bruke modelleringer fra samlinger på alle nivå, klasserom, skule og kommunenivå. Å lære å lære på alle nivå.

3. Utprøving og erfaringsdeling: Gi lekser og reflektere felles.

# data[].attributes.body
1. Modellere tilbakemeldingssituasjoner (rollespill) for personalet, med gode/dårlige tilbakemeldinger. Hvilke tilbakemeldinger var gode? Hvorfor? Hvilke kunne bli bedre? Hvordan?

2. Bevisstgjøre og minne lærerne på viktigheten av gode relasjoner til elevene, diskutere elevsyn, hvordan møter vi elevene?

# data[].attributes.body
Bevisstgjøring og selvkritisk gjennomgang av egen vurderingspraksis.

Tilbakemelding er forankret i læringsmål og har et faglig fokus.

# data[].attributes.body
- Det å skape relasjoner mellom elev og lærer og mellom elev og elev blir viktig. Dette er en lederoppgave
- Ledelsen må ansvarliggjøre personalet. Personalet må bidra og komme med forslagene selv, det er ikke ledelsen som skal komme med fasiten. Dette må det settes av tid til, også en lederoppgave

# data[].attributes.body
1. Reflektere over egen praksis på skolen. Hvilken vurderingskultur har vi på skolen? Er der en prestasjonskultur eller lærings- og utviklingskultur?
2.Få det inn i klasserommet! Fokus på oppgaven og ikke på person. Kollegaveiledning som metode. Tid for refleksjoner i etterkant.

# data[].attributes.body
1. Som ressursperson er det viktig å formidle til skulane kor viktig det er med gode relasjonar. Dette gjeld gode relasjonar mellom lærar og elev, mellom elevane og mellom lærarane.
2. Som ressursperson er det viktig å kunne vidareformidle det vi lærer på samlingane på ein slik måte at lærarane på skulane har lyst til å vere med på eit utviklingsarbeid, at vi greier å skape ein delingskultur, med erfaringsutveksling. At vi greier å skape ei felles plattform.
3. Kunne formidle at forskning viser at vurdering for læring er det som har størst effekt på elevane sitt læringsutbytte

# data[].attributes.body
Overordnet prinsipp: Tilpasse fokusområder i læringsmiljøet etter klassens behov. Hva skal prioriteres?

Viktige enkeltfaktorer for et godt læringsmiljø:
- Gode relasjoner
- Tydelige læringsmål
- Underveisvurderingen skal implementeres i læringsøkta. Settes av bevisst tid til dette.

2 TILTAK:
1. Etablere trygghet og åpenhet i lærerpersonalet, for å gi plass til utviklingsprosesser.

2. Skape gode refleksjonsprosesser blant lærerne, for å skape kultur for endring.

# data[].attributes.body
1. Formidle bakgrunnsteori som støtter god underveisvurderingspraksis og viser sammenheng mellom klasseledelse/læringsmiljø og læringsfremmende vurdering.

2. Sette i gang gjennomtenkte, kollektive læringsprosesser som ansvarliggjør lærerne, kopler praksis opp mot relevant teori og gjør lærerne trygge på å prøve ut ny praksis og lære av hverandre. Metoder: IGP, aksjonslæring, dialogspill , gallery talk osv. (felles verktøykasse for ressurspersoner VfL?). Bruke filmer og foredrag fra udir.no

# data[].attributes.body
1. Bruke filmene fra  Siv M Gamlem, stoppe opp og reflektere/diskutere ut fra en klar bestilling. For eksempel bruke ABCD-kort der lærerne må prøve ut dette selv i praksis.

2. Vente med karakterer. Utfordre lærere på om vi virkelig trenger tentamen for å sette karakter på elevene?

# data[].attributes.body
1 - Vi kaller et godt læringsmiljø for et godt arbeidsmiljø.
Det er store likheter med en arbeidsplass.

Dersom vi analyserer arbeidsmiljøet i klassen og avdekker svakheter, kan vi styrke disse sidene og derigjennom fremme vurderingskulturen/læringskulturen.

2 - Klasselærere og faglærere inn i klassen må være samstemte i sine krav, forventninger (og sanksjoner).

Foreldrene må også være på lag når det gjelder krav og forventninger.

# data[].attributes.body
1. A well-structured staff environment - One where all staff can identify their shared responsibility and have a willingness to be leaders in their own classroom. This culture also needs to extend to all members of the school community - assistants, school leadership etc.
How

Professional development

Cross-collaborative sessions - including all members of staff

Peer feedback process

Peer observations

Common reflection process

2. Staff planning routines
The use of solid methodologies that support a collaborative approach. These routines need to take place frequently enough to allow routines and methods to become school culture.
How

IGP - method

Multiple choice cards

Agree/Disagree activity

Shared meeting leadership (changing meeting leadership each sitting/rotation).

# data[].attributes.body
1)Strukturert modellering fra ressurspersonene til de som skal driver utviklingsarbeidet videre på egen skole.
2)Skolevandring på den enkelte skole hvor fokuset er på tilbakemeldingspraksis.

# data[].attributes.body
Ressursperson
1. MODELLERE prøving og feiling på alle nivå;  vi er selv i prosess, kommunisere at vi øver sammen i organisasjonen.
2. FORANKRING; vi må ha klart bilde på hvilke praksis vi har pr i dag og hvor vi skal, slik at vi bygger på eksisterende praksis og se det i metaperspektiv