# data[].attributes.attachment_link.title
Trükkös levélzárak a borítékok előtti korból

# data[].attributes.attachment_link.description
Véletlenül fedezte fel egy kutató a titkos hajtások és rejtett pecsétek rendszerét. A téma egyedüli szakértői, Jana Dambrogio és Daniel Starza Smith meséltek a Fideliónak a kutatásukról. Megmutatjuk, hogy miképp őrizték a levéltitkot a 19. század előtt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Döntsd el a következő állításokról, hogy igaz vagy hamis?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ez egy motivációs bélyegző lenyomata. Mert ilyen is van! :) Oldd meg a feladatsort! Jó munkát! Modern bélyegzők 2. Tollbélyegző - egyszerű működés - tiszta, precíz használat - 3 az 1-ben: toll, bélyegző, képernyőérintő Modern bélyegzők 1. Zsebbélyegző - egy kézzel is könnyen használható - stabil fogású - tiszta, precíz lenyomatot hagy - diszkrét, kis helyen is elfér.

# data[].attributes.attachment_link.title
Redmenta - az intelligens oktatási asszisztens

# data[].attributes.attachment_link.description
A Redmenta egy olyan feladatlapkészítő alkalmazás, amely megkönnyíti és gyorsabbá teszi az oktatók munkáját. Kezelése gyors és egyszerű.

# data[].attributes.attachment_link.description
Párosítsd össze a rövidítéseket a jelentésükkel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Döntsd el, hogy a felsorolt iratok közül melyek azok, melyeket iktatni kell és melyek azok, amiket nem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Találd meg az iktatással kapcsolatos kifejezéseket, szavakat a rejtvényben!

# data[].attributes.attachment_link.description
Gyakorold az iratkezelés folyamatáról tanultakat az alábbi feladatok segítségével! Jó munkát!

# data[].attributes.body
cikk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Amit ma irodának nevezünk, az elmúlt években gyökeresen megváltozott: többek között az open office-ok, a rugalmas munkaidő, a co-working sokat változtattak a munka világán. Sok cég ezt egyre komolyabban veszi, legyen akár munkaadó, akár irodafejlesztő. Most az utóbbira mutatunk példát: az Árpád hídnál fejlesztő cég egy hipermodern pozsonyi irodaházat mutatott be minap. Az épületben körülbelül 200 „okos" szenzor kapott helyet, amelyek valamennyi helyiségben képesek szabályozni többek között a hőmérsékletet, a páratartalmat és a fényt, illetve monitorozzák a kollégák tartózkodási helyét és az egyes helyszínek kihasználtságát is.

Az open office-ok, a rugalmas munkaidő, a co-working és a különleges szolgáltatások sokat változtattak a munka világán, az innovációkra való igény pedig még soha nem volt ilyen magas. A HB Reavis új pozsonyi központjában létrehozott munkakörnyezet számos innovatív lehetőséget biztosít, az egészség területétől egészen a szórakozásig.

A környezet, ahol a munkavállalók szívesen töltik az idejüket

A helynek, ahol évente több mint 2000 órát töltünk, támogatnia kell a dolgozókat abban, hogy egészségesek, elkötelezettek és motiváltak legyenek, miközben tükröznie kell az adott munkahely kultúráját is. A vállalatot pontosan ezek a gondolatok vezérelték az új központ tervezésekor: amellett, hogy igénybe vették az Origameo szolgáltatásuk speciális kutatásmódszertanát, a HB Reavis a Gensler építészeit és a Living Core innovációs tanácsadó céget is bevonta a tervezésbe, akik terekbe formálták a vállalat előremutató stratégiáját. A döntéseket munkavállalói elégedettségi felmérések, vezetői interjúk, illetve számos felsővezetői workshop alapján hozták meg, amelynek eredménye egy olyan munkakörnyezet, amely egyszerre kényelmes, innovatív és szórakoztató.

Az épületben nincsenek valódi határok: összesen harmincötféle különböző munkatér található a helyszínen, amelyek a koncentrált munkavégzést, a tanulást, a relaxálást, illetve a közös munkát és a közösségépítést is támogatják. Amikor egy open office-ra gondolunk, többé nem kell túlzsúfolt, zajos környezetre asszociálnunk: a HB Reavis új központjában a falakat egy különleges anyaggal vonták be, amely a hangok nagy részét képes elnyelni, egyes falrészek pedig mozgathatók, így a rendelkezésre álló munkatér az ott dolgozók igényei szerint alakítható.

Meglepő részletek

Egy modern tér természetesen még nem jelent automatikusan jó munkakörnyezetet, így a HB Reavis hasznos eszközök és szolgáltatások széles körét integrálta a legjobb munkahelyi élmény érdekében: a különleges arcfelismerő rendszer zökkenőmentes bejutást biztosít az épületbe, és képes megtalálni az illetéktelen személyeket. Az ott dolgozók motivációját számos érdekes részlettel támogatják, többek között egy hangszigetelt zeneszobával, ahol a munkatársak igazi hangszerek segítségével élvezhetik kedvenc számaikat, a főként startupokat és szabadúszókat megcélzó HubHub serviced és co-working irodával, egy helyszíni baristával, aki a kollégák és vendégeik számára készít kávékülönlegességeket, valamint babaszobával a családos munkatársak számára. Az épületben emellett helyet kapott egy kerékpár- és egy rollerkölcsönző, valamint zuhanyzók az aktív életmód kedvéért, pihenő- és masszázsszobák a kikapcsolódáshoz, sőt, még egy csúszda is, ahol a munkavállalók előcsalogathatják a bennük élő gyermeket.

Okos szenzorok

Az épületben körülbelül 200 „okos" szenzor kapott helyet, amelyek valamennyi helyiségben képesek szabályozni többek között a hőmérsékletet, a páratartalmat és a fényt, illetve monitorozzák a kollégák tartózkodási helyét és az egyes helyszínek kihasználtságát is.

Már nem kell sokat várnunk arra, hogy a hazai munkavállalók is hasonló előnyökhöz jussanak: az Agora Budapest épületei - a bérlői igényektől függően - akár ugyanezen funkciókat is biztosítják - ígéri a fejlesztő.

# data[].attributes.attachment_link.description
Amit ma irodának nevezünk, az elmúlt években gyökeresen megváltozott: többek között az open office-ok, a rugalmas munkaidő, a co-working sokat változtattak a munka világán. Sok cég ezt egyre komolyabban veszi, legyen akár munkaadó, akár irodafejlesztő. Most az utóbbira mutatunk példát: az Árpád hídnál fejlesztő cég egy hipermodern pozsonyi irodaházat mutatott be minap.

# data[].attributes.body
cikk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A mai napon tovább folytatódik Föld körüli utazásunk, aminek során virtuálisan meglátogatunk néhány olyan külföldi irodát, irodakomplexumot, melyekben kifejezetten nagy figyelmet fordítanak arra, hogy a dolgozóknak megfelelő munkakörülményeket biztosítsanak. Elsősorban persze a számtalan pozitív élettani hatással rendelkező élő növényekkel borított installációk munkahelyi alkalmazását lessük meg, avagy mit csinálnak mások, máshol, máshogy.

Mielőtt célba vennénk a kenguruk földjét - merthogy ma egy ausztrál világváros lesz az első desztinációnk - tisztázzunk egy misztikusnak tűnő fogalmat: beteg épület szindróma (SBS, Sick Building Syndrom). Szinte biztosak vagyunk benne, hogy sokak számára teljesen ismeretlenül hangzik ez a kifejezés, pedig egyáltalán nem újkeletű dologról van szó, ráadásul szorosan kapcsolódik a témánkhoz.

A beteg épület szindróma nem egy konkrét betegség, hanem különböző tünetek együttese, ami jellemzően szorosan egymás mellett dolgozóknál jelentkezik. Fejfájás, émelygés, köhögés, fáradtságérzet, légzési nehézségek, szemirritáció, bőrviszketés és hasonló kellemetlen panaszok, amiknek eredményeképpen csökken a koncentrációs képességünk, rossz lesz a közérzetünk, feszültté válunk, és kevésbé leszünk hatékonyak a munkában.

Hogy mi a kiváltó ok? Egészen röviden a beltéri légszennyezettség, ami pedig többek között a nem megfelelő szellőztetéshez, világításhoz, fűtéshez-hűtéshez vezethető vissza.

Az esztétikai élmény mellett rengeteget javíthat a beltéri légszennyezettség arányán a beltéri növények telepítése. Kutatások bizonyítják, hogy egy növényekkel teli irodahelyiségben 50-60%-kal kevesebb levegőben szálló baktérium és penész található, azaz sokkal kisebb az esélye a beteg épület szindróma kialakulásának, mint egy zöldek nélküli munkahelyen.
Rákerestünk a Google-ra
Az online világot uraló Google nemcsak Internetes megoldásairól híres, hanem extravagáns, színes bútorokkal berendezett, kreatív irodáiról is. A cégnek szinte mindegyik irodáját érdemes jobban szemügyre venni, de mi most kettőt emelnénk ki közülük.

Az egyik a Google 2009-ben átadott ausztrál bázisa, Sydneyben. Az első dolog, amivel itt szembetalálja magát az ember, egy óriási, amolyan dzsungelhatást keltő zöldfal a recepciós pult mögött. De az iroda többi részében is fontos szerepe van a növényeknek. Átlagosan 2,4 növény jut egy alkalmazottra, ami elképesztő mennyiség, hiszen kb. 350 Google dolgozó tölti itt mindennapjait.

A másik iroda a Google izraeli főhadiszállása, mely Tel Aviv-ban található. A 8 emeletes iroda Izraelben elsőként kapta meg a LEED Platinum környezetvédelmi minősítést, ami a legmagasabbnak számít ebben a rendszerben.

A közel 8000 négyzetméteren elterülő munkahely egyik helyiségében gyümölcsfák és piknik asztalok is helyet kaptak. Hát kell ennél inspirálóbb környezet egy irodában? Van egy olyan érzésünk, hogy ezen a helyen nyoma sincs a beteg épület szindrómának. És persze az sem valószínű, hogy az itt dolgozók számolják a perceket a munkaidő végéig
Végállomás: New York
Újra az amerikai kontinensre érkeztünk, de most New Yorkban mutatunk valami nagyon érdekeset. Az itt székelő OpenPlans irodájában ugyanis egy egészen kivételes, akár műalkotásnak is nevezhető élőfal kapott helyet. És hogy mitől ilyen különleges? Attól, hogy a Central Park kicsinyített mása. A zöld területeken kívül látszódnak rajta a legkisebb tavacskák és ösvények is. Sőt, a 26 méter széles replikán még a környező utcák kicsinyített mását is elkészítették a tervezők, fa polcok formájában.

A vizuális élményen túl természetesen itt is kulcsszereplő a rengeteg növény az iroda levegőjének tisztán tartásában, és egy kellemes, friss munkahelyi légkör kialakításában.
Hogy a szomszéd irodája ne legyen zöldebb
Ezennel végére értünk 2 részes külföldi kitekintőnknek. Bízunk benne, hogy most már mindenki látja lelki szemei előtt az álommunkahelyét. De hogy ez ne csak álom maradjon, tennünk is kell érte, tehát zöldülésre fel! A sárgulást pedig hagyjuk meg másoknak!

# data[].attributes.attachment_link.title
Zöld irodák a világban 2. - Még három szippantásZöld irodák a világban 2. - Még három szippantás

# data[].attributes.attachment_link.description
A mai napon tovább folytatódik Föld körüli utazásunk, aminek során virtuálisan meglátogatunk néhány olyan külföldi irodát, irodakomplexumot, melyekben kifejezetten nagy figyelmet fordítanak arra, hogy a dolgozóknak megfelelő munkakörülményeket biztosítsanak. Elsősorban persze a számtalan pozitív élettani hatással rendelkező élő növényekkel borított installációk munkahelyi alkalmazását lessük meg, avagy mit csinálnak mások, máshol, máshogy.

# data[].attributes.body
cikk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az iroda története

Az iroda egyszerűen fogalmazva az a hely, ahol az ügykezelés és információfeldolgozás folyik; kialakulásának kezdete összefügg a gazdasági események regisztrálásának elterjedésével. Már a római birodalomban az írásbeliség segítségével igen sokrétű regisztrációs rendszert dolgoztak ki, az iroda a palota vagy a templom leválasztott részét jelentette, ahol a tekercseket is tárolták. Róma bukása után keleten Bizáncban és az arab birodalmakban tovább éltek az adminisztráció hagyományai. Nyugaton a sötét középkorban lassan kezdett „pislákolni" a szellem, és kialakult a kancellária intézménye, ahol a kormányzati iratokat is tárolták. A 13. században írták le először az angol office szót, a mai értelemben vett fogalomként használva. A reneszánsz idején felvirágzott a kereskedelem, és a kereskedők igyekeztek egy épületben intézni üzleti ügyeiket. A 15. században már akkorára duzzadt egyes településeken a városi lakosság, és ezzel a párhuzamosan a kereskedelemmel foglalkozó szakemberek száma, hogy az irodai tevékenységeket egy önálló épületbe koncentrálták. A középkorban hosszú ideig az iroda a tulajdonos házában működött, később a 16. század elején az olasz bankok önálló irodaházakat építettek. Az iparosodás előtti időben a kézimunkán alapuló üzemek szervezéséhez alkalmaztak koordináló személyeket, akik gyakorlatilag a mai menedzserek munkáját végezték el.

Az ipari forradalom idején - a 18. és a 19. században - megnövekedett gazdasági aktivitás és szélesedő kereskedelmi és ipari forgalom még inkább emelte az iroda presztízsét, hiszen egyre több tevékenységet, egyre több munkafolyamatot - pl. könyvelés, rendelés és tárolás - kellett koordinálni. A 19. század végén azután kialakultak a maihoz hasonló irodák és irodai munkafolyamatok. Az 1920-as években terjedtek el az irodaszervezés tudatos eszközei, így például a lyukkártya, a másolópapír vagy éppen az automata írógép. Az irodai munka iparosodása pedig kb. 1950 körül kezdődött meg, amikor sor került a rutin-folyamatok automatizálására elektronikus adatfeldolgozó gépekkel. Mivel az irodák alapvetően a belvárosba koncentrálódtak, ezért sok pénzbe került egy iroda működtetése. Vagyis a növekvő földárak elhozták a többszintes irodaházak idejét is. Ezek azonban a vas és acél elterjedéséig maximum 10 emeletesek voltak. 1852-től kezdték el használni az újfajta liftet (Otis találmánya), amely gyorsan eljuttatta az embereket az épület magasabb szintjeire is. Amerikában például csupán az 1870-es években kezdték el a 7-10 emeletes, lifttel rendelkező irodaházak megépítését. Az első 30 emeletes New York-i irodaházat pedig 1899-ben adták át, 1908-ben már 40 emeletig jutottak. A 60 szintet pedig 1913-ban abszolválták.

Hermann Miller forradalma

„Az egyterű iroda koncepciója az USA-ban alakult ki a múlt század elején. A fordizmus jegyében a monoton papírmunkát hosszú unalmas asztalsorok mentén végezték az irodai munkások - ezek az irodák inkább egy üzemre emlékeztetnék a mai szemlélőt. A meglehetősen túlzsúfolt munkahelyek, a korabeli irodaházak alaprajzi struktúrája, belső kialakítása azonban nem elégítette ki a manapság már alapkövetelménynek számító munkahelyi feltételeket" - mesél a „kezdetekről" Láncos Áron, a MádiLáncos Studio Kft. társtulajdonosa. Aztán eljöttek a hatvanas évek, amikor Amerikában és Európában is fellendültek a polgári mozgalmak, és a kulturális-politikai földrengés az irodák világát sem hagyta érintetlenül, hiszen a vállalatok egyfajta miniatűr társadalmak, ahová a nagyvilág változásai villámgyorsan beszivárognak. A nagy amerikai irodabútoros cég, a Herman Miller jó érzékkel dobta piacra a hatvanas években az ún. „Action Office" új irodabútor-családot. A Robert Propst kutatási igazgató vezetésével kifejlesztett „Action Office" forradalmasította az irodák alaprajzi elrendezését, amelynek jelentőségét jól érzékelteti az eladások száma: 1978 óta ebből a termékcsaládból több mint 5 milliárd dollárnyit értékesítettek.

„Igazi áttörést az irodaszervezésben az 1960-as évek hozott. Ezt az irodai munka növekvő komplexitása, a technikai fejlődése indokolta, illetve az egyszerű felismerés, hogy a munkaerő teljesítményét, motiváltságát nagyban befolyásolja a munkakörnyezete. Műfajt alapító megoldás volt a Hermann Miller által hosszas kutatás alapján kifejlesztet „cubicle", amely évtizedeken át meghatározta az amerikai irodák képét. A paravánfalakból, tároló elemekből és munkafelületből álló moduláris, variálható bútorrendszer akusztikai és vizuális biztonságot nyújtott, egy saját iroda érzetét kölcsönözte aránylag kicsi alapterületen" - folytatja Láncos Áron. A nyúlfarknyi boxok tartalmaztak egy íróasztalt és egy tároló rendszert, amelyet embermagasságú panelelemek vettek körbe. Ha az alaprajzra pillantunk, akkor egyfajta kaptárszerkezet bontakozik ki - ez a rendszer kielégítette az individualista elveket, és több magánszférát biztosított a munkatársaknak, ráadásul a cellás irodáknál jóval könnyebb és költséghatékonyabb kialakítással, illetve átalakítással kalkulálhatott a vezetőség.

A nyitott terek reneszánsza

A boxokkal kialakított irodastruktúrát Douglas Coupland 1991-ben kiadott kultikus X-generáció című regényében „ifigettónak" titulálja, jelezve az időközben megváltozó korhangulatot. A boxokat elválasztó panelelemeket már nem a privátszféra jelképeként kezdték el értelmezni, hanem egyfajta börtönfalnak tekintették, amely gátat szabott a manapság oly divatos kreatív munkakultúrának. A 90-es évekig tündökölt ez a koncepció, amikor is új típusú munkakultúrák jelentek meg, a kommunikáció és az együttműködés előtérbe került. A boxokat kitaláló Robert Propst 2000-ben elismerte, hogy óriási hiba volt a fülkés rendszert elterjeszteni, mert valójában a privátszféra biztosításának álságos elve mentén lenyesték a dolgozók kreatív hajlamait, és a bezártságérzet több kárt okozott, mint amennyi hasznot hozott.

„Az 1970-80-as években terjedt el az egyterű és a cellás irodák előnyeit ötvöző kombi iroda. Az 1990-es évektől a számítógép, az internet, a mobil eszközök gyökeresen alakították át az irodai munkát, előtérbe került a projekt alapú csapatmunka és a kommunikáció. A hálózatok korában a munkavégzés nincsen helyhez kötve, az iroda elsősorban az információcsere helyszíne lett, ennek megfelelően nőtt a közösségi terek, tárgyalók aránya. Új tértípusok, fogalmak születtek: fókusz, webex, break-out, lounge, work café, hot desking, desk sharing. Az irodabútor integrálta az új technikákat, vezetékeket, képernyőket, ma már alapvető szempont a környezettudatosság, a bútorok elemei cserélhetők, újrahasznosíthatók, a felhasznált ragasztók, műanyagok nem tartalmaznak egészségre káros vegyületeket" - teszi hozzá Láncos Áron.

Alaprajzok, belsőépítészet

A kilencvenes évektől kezdve tehát ismét felfelé ívelőben van az a fajta klasszikus nyitott iroda-típus, amely a 20. század első felében hódított világszerte. Azonban számtalan alaprajzi elrendezés lehetséges az egyterű irodák világában, amelyet alapvetően meghatároz a cég mérete, a dolgozók száma és a főtevékenység. Hiszen anno is a hivatalnokokat és a pénzügyi dolgozókat ültették egy nagy térbe, míg az ügyvédek mind a mai napig cellás irodákban kapnak elhelyezést. Az SSC-, technológiai, kommunikációs, PR-cégek, az interaktív vállalatok és a reklámügynökségek pedig előszeretettel alkalmazzák a közös munkatereket.

Nagyobb cégek esetében a nyitott irodában divíziók, csapatok, csoportok szerint oszlik meg a munkaerő, és az egy divízióba tartozók, akik ugyanazt a munkafázist, vagy ugyanazt a típusú tevékenységet végzik, egy íróasztal-csoport köré szerveződnek. Ezek az íróasztalok akár össze is kapcsolódhatnak egymással, vagy több sorban helyezkedhetnek el. „Megjelentek a 6-8 fős projekt csapatokhoz alakítható közös bench asztalok, de a leglátványosabb fejlődés az informális tárgyalóbútorok terén tapasztalható - térhódításuk egyre jobban elmossa az eddig szigorúan őrzött határokat az irodánk, a kedvenc kávézónk vagy éppen az otthonunk között. A jövő irodája az utópista tervezők és a köz hiedelmével szemben nem a futurisztikus, sci-fi formák felé tart, inkább egy Starbucks és a nappalink keverékére hasonlít majd" - teszi hozzá Láncos Áron. Mifelénk a multinacionális vállalkozások honosították meg ezt az alaprajzi elrendezést. Első szignifikáns példák az ABN Amro irodái voltak még az ezredforduló előtt.

Előnyök

Az egyterű irodákban a privátszféra visszaszorul, míg a közösségi kommunikáció és az együttműködő szemlélet szerepe növekszik, felgyorsul a munkatársak közötti információáramlás, vagyis a rugalmas munkakultúrák előtérbe kerülnek. A nyitott irodaterek kialakítása költséghatékonyság szempontjából is előnyös, hiszen kisebb területen lehet több munkatársat elhelyezni, vagy megfordítva a dolgot: több munkatárs fér el ugyanakkora területen, ami egy bővülő cégnél alapvető szempont, gondoljunk csak a növekvő SSC-vállalatokra. Az egy térbe integrált munkaállomások jelentős költségcsökkenést eredményeznek, amelyek pozitív hatással vannak a zöldebb, környezettudatosabb megoldások alkalmazására is. Így például a fűtő-hűtő funkciók hatékonyabban megvalósíthatók, amelyek végső soron kevésbé terhelik meg a környezetet.

A támogatók általában dicsérik a munkatársak pozitív hangulatát, a munkaerő produktivitását, a környezetvédelmi előnyöket és a kreatív teljesítményeket. Az egyterű irodákban a munkatársak szabadon járkálhatnak, barátkozhatnak, együttműködhetnek, intenzívebben kommunikálhatnak, és jobban teljesíthetik a közösség által elvárt követelményeket, hatékonyabbá tehetik munkájukat, és gyorsabban reagálhatnak a környezetük változásaira. Mindezek természetesen pozitívan befolyásolják a munkatársak hangulatát. Egy korábbi amerikai tanulmány szerint, amelyet még 1996-ban végeztek, a cellás rendszerről a nyitott irodatípusra áttérő vállalatoknál a munkatársak teljesítménye csaknem négyszeresére növekedett.

Hátrányok, egészségügyi problémák

Az ellenzők is ezeket az érveket sorolják fel, csak éppen negatív előjellel. De mi történik akkor, ha valaki olyannal hoz össze a sors, akit nem kedvelünk? A kommunikáció szintén nagyszerű dolog, de mi van, ha valaki sokkal többet beszél, mint amennyit bárki is igényelne, hogy finoman fogalmazzunk. Vagyis a nyitott irodában a jó és a rossz, a negatív és a pozitív hatás is ugyanarról a tőről fakad. Meg kell hallgatnunk a munkatársaink telefonbeszélgetéseit, a kollégák hátunk mögött pusmognak, pletykálnak, nevetgélnek, ami viszont sokszor ellenpontozza a pozitív hangulatot. Meghatározó tényezőként jön számításba tehát a közvetlen környezetünkben lévő munkatársak jellemrajza. Bár a nyitott terek valóban erősítik a kommunikációt és az együttműködést, de ebből szakértők szerint nem következik világosan, hogy a produktivitás is növekszik. Egyes tapasztalatok szerint, ahol a tradicionális irodák helyét a nyitott terek foglalták el, a munkatársak egy része - ha lehetőség adódott rá - inkább otthonról akart dolgozni ahelyett, hogy olyan helyen legyen, ahol nincs állandó munkaállomása.

Az ellenérvek szerint a nyitott iroda káros lehet az egészségre, a negatív jelenségek között említhetjük a stresszt, a konfliktusokat, a magas vérnyomást és a nagy mozgás káros hatásait. A kórokozókat is könnyebben átadják egymásnak a munkatársak, ami több megbetegedést és csökkenő produktivitást eredményez. Mindemellett - ahol még a vezetőség is együtt ül az alkalmazottakkal - nagyobb a rizikója, hogy a cég titkos anyagait, know how-ját egyszerűen ellopják, amely akár az egész cég jövőjét destabilizálhatja. A zaj nagyságrendekkel növekszik, amire a munkatársak is panaszkodnak a különböző tanulmányok szerint. A zaj a teljesítményt akár 40%-kal is visszavetheti, a hibázás lehetőségét pedig közel 30%-kal növeli.

Ergonómia és biofília

Az egészségügyi hatásoknál említhetjük meg az ergonómia szerepének felértékelődését, amely a munka gazdaságos megszervezésének elmélete és gyakorlata. Legfontosabb alapelve, hogy a munkakörnyezetet az ott dolgozó alkalmazottak igényei alapján kell megtervezni. Az alábbi tényezőket veszik manapság figyelembe: a képernyő előtti tevékenység válik általánossá, probléma a tartós, szünet nélküli munka, jelentős a zaj, a munkaidő 70-75%-át ülve töltik a dolgozók, az írást a billentyűs munka váltja fel, alapvető igénnyé válik a légkondicionálás, és terjednek a nyílt irodai terek. Ezek alapján a következő tényezőkre kell koncentrálni: stressz, testtartás, sugárzás, esetleges látásromlás. Persze a környezeti követelmények erősen függenek a tevékenység jellegétől, hiszen az intenzív szellemi munkát jelentő fejlesztői tevékenység nyilván egészen más, mint egy ügyfélszolgálati munka.

Kimutatták azt is, hogy jelentősen csökkenthető a munkahelyi stressz, frusztráció és türelmetlenség, ha a dolgozók az ablakon keresztül a természetet látják. 2008-ban egy kísérlettel bizonyították, hogy sokkal stresszmentesebbek azok a munkatársak, akik a természetet látták az ablakon keresztül, mint azok, akik egy ablaktalan szobában ültek. Mindezeknek fiziológiai okai vannak, hiszen kutatások bizonyították, hogy az interakció és a kapcsolat a természettel opiopid receptorokat (endorfin) aktivál az agyban, csökkenti a kortizol (szteroid hormon)-szintet, a vérnyomásra és a szívverésre is jótékony hatással van. A természetes fény emellett alapvető tényező a hangulat és az alvás tekintetében. A biofília az a tudományág, amely szerint az ember természetes szükséglete a természethez való kapcsolódás, és ez a kapcsolat jó hatással van a kényelemre, a termelékenységre és a szociális kapcsolatokra.

Egészséges egyensúly

Az egyterű irodákban a bizalmas légkör és a privátszféra teljesen eltűnik, pedig a testi-lelki fittség és a regeneráció szempontjából nagyon lényeges egyfajta egészséges egyensúly megteremtése, vagyis a közösségi szereplés után legyen hová visszavonulni. Az University College London kutatásai során megkérdezett 20 ezer munkavállaló 56%-a panaszkodott a privátszféra, 60%-uk a csendes helyek hiányára. Susan Cain híres „Csend: az introvertáltak ereje egy olyan világban, amely folyvást csak beszél (Quiet: The Power of Introverts in a World That Can't Stop Talking)" című kötetében azt írja, hogy amíg az 1970-es években kábé 50 négyzetméter jutott egy dolgozóra - beleértve persze a közösségi helyiségeket is -, addig 2010 körül ez a szám visszaesett 20 négyzetméter/főre. Szerinte az egyterű irodákban csökken a produktivitás és romlik a memória, növekszik a szívrendellenességek száma, kevésbé védettek az emberek a vírusok ellen. Mindemellett tartózkodóbbak, könnyebben dühödnek be, lesznek agresszívebbek, kevésbé segítőkészek stb. Julia Woods „Kommunikációs elméletek a gyakorlatban (Communication Theories in Action)" c. könyvében megemlíti, hogy a nyitott irodákban fennáll az a veszély, hogy a frontális kommunikációs intenzitása után nem áll rendelkezésre az a fajta védett tér, ahol az alkalmazott regenerálódhat a frontális kommunikáció okozta nagyobb lelki terhelés után.

Az alaprajzi kialakításnál tehát mindenképpen előnyös, ha a cégvezetés a munkatársakkal közösen gondolkodik el arról, hogy az egyes funkciók mekkora teret kapjanak és milyen kölcsönhatásban álljanak egymással. A megoldás az egyterű irodákban is a nyitott terek és a rekreációs helyiségek egészséges egyensúlyának megteremtése, vagyis a nyitott terekbe helyezett munkaállomásokat kombinálják az elszeparált kisebb tárgyalókkal, egyszemélyes kapszulákkal, hangzuhanyzókkal, akusztikai panelelemekkel, hogy a munkájukhoz kapcsolódó megbeszéléseket - akár skype-on, akár telefonon - zavartalanul lebonyolíthassák, valamint privát tudjanak kommunikálni. Vagyis a 21. században keverednek a nyitott terek, a boxok, a cellák és az elszeparált tárgyalók, és ebből a nagy mixből az adott cég mindig a számára leghatékonyabb variációt emeli ki.

+++

A cikk az Ingatlan Évkönyv 2013/14 című kiadvány 38. oldalán található. Amennyiben szívesen olvasná évkönyvünk további cikkeit, tekintse meg az online változatot vagy rendelje meg, és mi ingyen elpostázzuk Önnek.

# data[].attributes.attachment_link.title
Az egyterű irodák világa, a munkakultúrák fejlődése

# data[].attributes.attachment_link.description
Az iroda története Az iroda egyszerűen fogalmazva az a hely, ahol az ügykezelés és információfeldolgozás folyik; kialakulásának kezdete összefügg a gazdasági események regisztrálásának elterjedésével. Már a római birodalomban az írásbeliség segítségével igen sokrétű regisztrációs rendszert dolgoztak ki, az iroda a palota vagy a templom leválasztott részét jelentette, ahol a tekercseket is tárolták.

# data[].attributes.attachment_link.description
Találd meg a szavakat a betűrengetegben!

# data[].attributes.attachment_link.description
Válaszolj az ügyviteli szakmát érintő témakörökből feltett kérdésekre! Jó munkát!

# data[].attributes.attachment_link.description
A szakmához kapcsolódó kérdések több területről.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az oldal használatával elfogadod a sütik analízis és beálltások tárolása érdekében való használatát. Mik azok a sütik?

Az oldal csak bejelentkezett felhasználóknak érhető el. Jelentkezz be újra.
(Esetleg túl sokáig voltál inaktív, így a rendszer kijelentkeztetett.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Redmenta - az intelligens oktatási asszisztens

# data[].attributes.attachment_link.description
Az oldal használatával elfogadod a sütik analízis és beálltások tárolása érdekében való használatát. Mik azok a sütik? Az oldal csak bejelentkezett felhasználóknak érhető el. Jelentkezz be újra.(Esetleg túl sokáig voltál inaktív, így a rendszer kijelentkeztetett.)

# data[].attributes.attachment_link.description
Párosítsd össze a képek alapján a következő eszközöket!

# data[].attributes.attachment_link.title
Redmenta - az intelligens oktatási asszisztens

# data[].attributes.attachment_link.description
A Redmenta egy olyan feladatlapkészítő alkalmazás, amely megkönnyíti és gyorsabbá teszi az oktatók munkáját. Kezelése gyors és egyszerű.

# data[].attributes.attachment_link.title
Redmenta - az intelligens oktatási asszisztens

# data[].attributes.attachment_link.description
A Redmenta egy olyan feladatlapkészítő alkalmazás, amely megkönnyíti és gyorsabbá teszi az oktatók munkáját. Kezelése gyors és egyszerű.

# data[].attributes.attachment_link.title
Belső ügyiratok - Levelezési ismeretek elmélet

# data[].attributes.attachment_link.description
Döntsd el a következő állításokról, hogy igaz vagy hamis?

# data[].attributes.attachment_link.title
Redmenta - az intelligens oktatási asszisztens

# data[].attributes.attachment_link.description
A Redmenta egy olyan feladatlapkészítő alkalmazás, amely megkönnyíti és gyorsabbá teszi az oktatók munkáját. Kezelése gyors és egyszerű.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hová tartoznak a következő jellemzők? Önéletrajz vagy motivációs levél?

# data[].attributes.attachment_link.description
Az ügyiratok csoportosítása I. BELSŐ ÜGYIRATOK 1. Jelentés 2. Emlékeztető 3. Beszámoló 4. Feljegyzés 5. Tárgyalásjelentés 6. Előterjesztés 7. Jegyzőkönyv 8. Körlevél Üzleti - kereskedelmi levelezés Pénzügyi levelezés Magánszemélyek levelezése hivatalos szervekkel II. KÜLSŐ

# data[].attributes.attachment_link.description
Tedd a megfelelő helyre a köszönési formákat!

# data[].attributes.attachment_link.description
Tedd a megfelelő helyre a levél részeinek megnevezéseit!

# data[].attributes.attachment_link.title
Redmenta - az intelligens oktatási asszisztens

# data[].attributes.attachment_link.description
A Redmenta egy olyan feladatlapkészítő alkalmazás, amely megkönnyíti és gyorsabbá teszi az oktatók munkáját. Kezelése gyors és egyszerű.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hová tartoznak ezek az adatok? Tedd a megfelelő helyre!

# data[].attributes.attachment_link.description
Csoportosítsd a megfelelő helyre a postával kapcsolatos szavakat!

# data[].attributes.attachment_link.title
Redmenta - az intelligens oktatási asszisztens

# data[].attributes.attachment_link.description
A Redmenta egy olyan feladatlapkészítő alkalmazás, amely megkönnyíti és gyorsabbá teszi az oktatók munkáját. Kezelése gyors és egyszerű.

# data[].attributes.attachment_link.description
Oldd meg a következő tankockák feladatait! Jó munkát!

# data[].attributes.attachment_link.title
Az írás kialakulása, a papír feltalálása

# data[].attributes.attachment_link.description
Oldd meg a tankockákat! Jó munkát kívánok hozzá!

# data[].attributes.attachment_link.description
Mely adatok hiányoznak az önéletrajzból? Találd meg a megfelelő helyét! (Az önéletrajz adatai kitaláltak, nem valós személyt takar!)

# data[].attributes.attachment_link.title
Hogyan készül a Tetra Pak italoskarton? - rövidfilm