# data[].attributes.attachment_link.title
חיות שטח | פרק 5 - זוהרים

# data[].attributes.attachment_link.title
חיות שטח | פרק 6 - מתח גבוה

# data[].attributes.headline
"לישון עם צמחים"

# data[].attributes.subject
"לישון עם צמחים"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.title
מה אתם יודעים על לישון עם צמחים?

# data[].attributes.attachment_link.description
מה אתם יודעים: לישון עם צמחיםעכשיו אנחנו מאתגרים אתכם. רוצים לבדוק מה אתם יודעים?

# data[].attributes.headline
"קולה בבקבוק זכוכית"

# data[].attributes.subject
"קולה בבקבוק זכוכית"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.title
מה אתם יודעים על קולה בזכוכית?

# data[].attributes.attachment_link.description
מה אתם יודעים: קולה בזכוכיתעכשיו אנחנו מאתגרים אתכם, רוצים לבדוק מה אתם יודעים?

# data[].attributes.headline
"צמחים במאדים"

# data[].attributes.subject
"צמחים במאדים"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אורית קאופמן

# data[].attributes.attachment_link.title
מה אתם יודעים על צמחים במאדים?

# data[].attributes.attachment_link.description
האם נוכל לגדל צמחים במאדים? והאם בעתיד נוכל להקים מושבות על מאדים.
על כל זאת ועוד בסרטון הבא

# data[].attributes.headline
"צמחים טורפים"

# data[].attributes.subject
"צמחים טורפים"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.title
מה אתם יודעים על צמחים טורפים?

# data[].attributes.attachment_link.description
מה אתם יודעים - צמחים טורפים -

# data[].attributes.headline
איזו חיה ישנה בחורף?

# data[].attributes.subject
איזו חיה ישנה בחורף?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מדוע אנחנו לא ישנים שנת חורף? אילו חיות כן ישנות וכיצד הן עושות את זה? ואיך הן יודעות בכלל מתי להתחיל להתכונן ן לקראת החורף? על כל זאת ועוד בסרטון הבא:

מבית היוצר של מכון דוידסון לחינוך מדעי : תקועים בבית- עכשיו אתם יודעים
לרשימת הסרטונים המלאה
עכשיו אנחנו מאתגרים אתכם, רוצים לבדוק מה אתם יודעים?

# data[].attributes.attachment_link.title
מה אתם יודעים על שנת חורף?

# data[].attributes.attachment_link.description
מדוע אנחנו לא ישנים שנת חורף? אילו חיות כן ישנות וכיצד הן עושות את זה? ואיך הן יודעות בכלל מתי להתחיל להתכונן ן לקראת החורף? על כל זאת ועוד בסרטון הבא: מבית היוצר של מכון דוידסון לחינוך מדעי : תקועים בבית- עכשיו אתם יודעים לרשימת הסרטונים המלאה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.title
מה אתם יודעים על זבל בחלל?

# data[].attributes.headline
הכנת מובייל מיוחד

# data[].attributes.subject
הכנת מובייל מיוחד

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מכון דוידסון - סרטוני מדע

# data[].attributes.attachment_link.title
למה? ככה! DIY מדעי- איך בונים מובייל

# data[].attributes.headline
הכנת בומרנג צבעוני ויפה

# data[].attributes.subject
הכנת בומרנג צבעוני ויפה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מכון דוידסון - סרטוני מדע

# data[].attributes.attachment_link.title
מכונית בומרנג - DIY

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מכון דוידסון - סרטוני מדע

# data[].attributes.attachment_link.title
למה? ככה! DIY מדעי - איך בונים חליל פאן

# data[].attributes.attachment_link.title
הסוד הכמוס של אפריקה, שמורת  סלו בדרום טנזניה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משחקי הכיף - לחשוב מתוך הקופסה Fun Games

# data[].attributes.attachment_link.title
חיות בר לילדים 🐯 טיול בגן חיות, ספארי ובגונג'ל 🦍 תכירו את החיות 🐻 קולות של חיות

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.title
שטיפת מוח ג'וניור 24

# data[].attributes.headline
עצים, פירות וצמחים

# data[].attributes.subject
עצים, פירות וצמחים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.title
שטיפת מוח ג'וניור 30 - ט"ו בשבט

# data[].attributes.headline
כמה עיניים יש לעכביש?

# data[].attributes.subject
כמה עיניים יש לעכביש?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.title
שטיפת מוח ג'וניור 12#

# data[].attributes.headline
מחרוזת שירי טבע

# data[].attributes.subject
מחרוזת שירי טבע

# data[].attributes.attachment_link.title
אילו ציפורים

# data[].attributes.attachment_link.title
Sunny Mornings: Beautiful Relaxing Music with Piano, Guitar & Bird Sounds by Peder B. Helland

# data[].attributes.headline
"שמש בכיסים"

# data[].attributes.subject
"שמש בכיסים"

# data[].attributes.attachment_link.title
שלמה ארצי - תתארו לכם (קליפ)

# data[].attributes.headline
"החיים על פני האדמה"

# data[].attributes.subject
"החיים על פני האדמה"

# data[].attributes.attachment_link.title
אלוהים נתן לך במתנה

# data[].attributes.headline
ביקור החסידה

# data[].attributes.subject
ביקור החסידה

# data[].attributes.attachment_link.title
יחידת לימוד לתלמיד- ביקור החסידה.pdf

# data[].attributes.headline
לאן נעלמו קיפודי הים?

# data[].attributes.subject
לאן נעלמו קיפודי הים?

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תאגיד השידור

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כאן | יוטיוב

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כאן | תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
סדרת אנימציות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
כאן | מדע - לאן נעלמו קיפודי הים?

# data[].attributes.attachment_link.description
ביולוגים ימיים הבחינו שקיפודי הים הולכים ונעלמים. זווית, סוכנות הידיעות למדע וסביבה בודקים למה זה קורה ולמה זה חשוב כל כך? הבעיה: ב-30 השנים האחרונות, טמפרטורת הים בחופי ישראל עלתה בין שתיים לשלוש מעלות צלזיוס, וזאת כתוצאה משינויי האקלים. שינוי סביבתי נוסף הוא הנוכחות של מינים פולשים בים התיכון.

# data[].attributes.headline
נדידת ציפורים

# data[].attributes.subject
נדידת ציפורים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ערוץ הטיולים

# data[].attributes.attachment_link.title
ישראל הפראית - פרק 5 - שיגעון הנדידה

# data[].attributes.headline
החיים מתחת לפני הים

# data[].attributes.subject
החיים מתחת לפני הים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ערוץ הטיולים

# data[].attributes.attachment_link.title
ישראל הפראית - פרק 3 - מסתרי הים האדום

# data[].attributes.headline
ביוספרה בצנצנת

# data[].attributes.subject
ביוספרה בצנצנת

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ענבל ישראל - מגדלים ילדים סקרנים

# data[].attributes.attachment_link.title
ביוספירה בצנצנת - ענבל ישראל - מגדלים ילדים סקרנים

# data[].attributes.attachment_link.description
עולם שלם בתוך צנצנת. בואו נכיר מהי סביבת חיים ולמה צמחים זקוקים כדי לצמוח ולהתפתח.

# data[].attributes.headline
למה השמיים כחולים?

# data[].attributes.subject
למה השמיים כחולים?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ענבל ישראל - כשיצירה פוגשת במדע

# data[].attributes.attachment_link.title
מדוע השמיים כחולים?

# data[].attributes.attachment_link.description
נגלה מדוע השמים נראים כחולים ביום בהיר וכתומים בשקיעה Wk9NUDP2KeUחומרים:כוס זכוכית שקופה מעט סבון מגורד (אני גרדתי סבון מוצק בפומפיה דקה) פנס מים כפית קופסה מלבנית שקופה

# data[].attributes.headline
עמילן בצמחים

# data[].attributes.subject
עמילן בצמחים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ענבל ישראל - מגדלים ילדים סקרנים

# data[].attributes.attachment_link.title
יוד כאינדיקטור לעמילן - ענבל ישראל - מגדלים ילדים סקרנים

# data[].attributes.attachment_link.description
היום נבדוק באילו צמחים ומזונות ניתן למצוא עמילן באמצעות אינדיקטור - יוד.

# data[].attributes.headline
כיצד צמחים מייצרים חמצן?

# data[].attributes.subject
כיצד צמחים מייצרים חמצן?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ענבל ישראל - מגדלים ילדים סקרנים

# data[].attributes.attachment_link.title
כיצד צמחים מייצרים חמצן? - ענבל ישראל - מגדלים ילדים סקרנים

# data[].attributes.attachment_link.description
תהליך הפוטוסינתיזה הוא תהליך חשוב שבלעדיו לא היו מתקיימים חיים על פני כדור הארץ. בניסוי נגלה, איך צמחים מייצרים חמצן.

# data[].attributes.headline
ממה בנויים העצים?

# data[].attributes.subject
ממה בנויים העצים?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לפני כ-400 שנה עשה מדען פלמי ניסוי היסטורי בניסיון להבין ממה מורכב העץ. הוא אמנם הגיע למסקנה שגויה, אבל הניסוי הוא אחד מאבני הדרך בראשית המדע המודרני

השאלה מה הוא מקור החומר שממנו העצים בונים את עצמם ("מה עצים אוכלים?") ריתקה מדענים והוגי דעות במשך אלפי שנים. התפיסה המקובלת מימי חכמי יוון העתיקה, הייתה שהעצים נוצרים מהאדמה. במאה ה-17 עשה מדען פלמי ניסוי חשוב בהיסטוריה של המדע, בניסיון לענות על השאלה, צפו בסרטון:

כאשר קראתי לראשונה על ניסוי ואן הלמונט ועץ הערבה, ובעיקר כאשר קראתי את המסקנה שהוא הגיע אליה, נזכרתי בבדיחה ישנה שמספרת על המדען שחקר זבוב: הוא צעק 'זבוב עוף' - והזבוב עף. לאחר מכן הסיר המדען את אחת מכנפי הזבוב, צעק 'זבוב עוף' - והזבוב קטוע הכנף הצליח בכל זאת להתרומם מעט. הוא הסיר גם את הכנף השנייה וחזר על הניסוי, אך למרות כל צעקותיו הזבוב לא עף. סיכם המדען את הניסוי ביומנו: זבוב ללא כנפיים - חירש.

אבל הסתכלות כזו על ניסויו של ואן הלמונט, מתוך נקודת מבט ומצבור ידע מודרני - עושה לו עוול. יאן בפטיסט ואן הלמונט היה אחד ממייסדיו של המדע המודרני. הוא חי בפלנדריה (היום חבל ארץ בבלגיה) בין השנים 1580-1644, בעיצומה של תקופת הרנסנס שמסמלת את יציאתה של אירופה מתקופת ימי הביניים, ובעצם את תחילתו של המדע המודרני. גלילאו גליליי שחי באותה תקופה ממש נחשב במידה רבה לאבי המדע המודרני - מדע שמבוסס על תצפיות וניסויים, ולא רק על סברות והשערות.

הקדים את זמנו

ואכן, ואן הלמונט, כמו גליליי - חקר בשיטות של מדע מודרני, תוך תכנון ניסויים מבוקרים ומדידות מדויקות. בניסוי עץ הערבה הוא הביא בחשבון את כל המשתנים הידועים לו שיכולים להשפיע על משקל העץ. כפי שתואר בקיצור בסרטון, הוא שתל עץ ערבה במשקל 2.2 ק"ג בעציץ המכיל 90 קילוגרמים של אדמה יבשה. ואן הלמונט ייבש את האדמה כדי שבסוף הניסוי יוכל לשקול אותה שוב, באותם התנאים. הוא חשש שאם היה משאיר את האדמה רטובה, לא יוכל לדעת את מידת הרטיבות המדויקת שלה ולא יוכל לחשב את ירידת משקלה בסוף הניסוי.

את עץ הערבה הוא הקפיד להשקות רק במי גשם או במים מזוקקים, כלומר במים שעברו תהליך של אידוי, ועיבוי חזרה, מה שמשאיר אותם נטולי מלחים ומינרלים. גם נקודה זו דורשת הסבר: מדעני העת העתיקה שמו לב שכאשר שופכים חומצה על מתכת - המתכת מתמוססת 'ונעלמת'. למעשה זה היה ההסבר שלהם לתופעה: שהחומצה הורסת את המתכת. ואן הלמונט הצליח להוכיח בסדרה של ניסויים כי המתכת לא נעלמת, אלא הופכת למלח שנשאר מומס במים ומעלה את משקלם. הוא גם הראה שבתהליך כימי, שהיום המדעים מבינים כי הוא חימצון וחיזור, אפשר להחזיר את המתכת שהומסה למצבה המקורי. לכן הוא הבין שעליו להשתמש במים נטולי מינרלים, כדי שהתאדותם במהלך השנים לא תשאיר באדמה מינרלים בעלי מסה שעלולים להשפיע על חישובי המשקל שתכנן.

לאחר חמש שנות ניסוי, שבהן הקפיד שלא ייפול גרגר אדמה מתוך העציץ או אל העציץ - הוא הוציא את העץ, ניקה אותו בקפדנות ושקל אותו שוב. משקלו בסיום הניסוי היה 77 ק"ג, כלומר נוספו לו 74.8 ק"ג ממשקלו ההתחלתי, בלי להתחשב בעלים שנוצרו ובוודאי נשרו מהעץ במהלך שנות הניסוי.

לעומת זאת, משקל האדמה בעציץ, לאחר שיובשה שוב - ירד ב 57 גרמים בלבד. מכאן הסיק ואן הלמונט כי כל משקל העץ הנוסף נוצר מהמים, החומר היחיד שהוא הוסיף לעץ במהלך שנות הניסוי.

עוד נקודה מעניינת לזכות איכות עבודתו של ואן הלמונט היא העובדה שהיא מתבססת על חוק שימור החומר - כלומר על העובדה שחומר לא יכול להיווצר מאליו ולא יכול להיעלם. זו נקודה מעניינת משום שאת חוק שימור החומר ניסח המדען הצרפתי אנטואן לבואזיה יותר מ 120 שנה מאוחר יותר. כלומר ואן הלמונט ממש הקדים את זמנו.

עצים מגז

כפי שנאמר בסרטון, היום אנחנו יודעים שוואן הלמונט טעה לגמרי במסקנות שהסיק מהניסוי. הוא לא העלה על דעתו שצמחים, כמו בעלי חיים, מקיימים מערכת של חילופי גזים עם האוויר. היום אנו יודעים כי הצמחים גם נושמים כמו בעלי חיים - כלומר צורכים מהאוויר חמצן, ופולטים פחמן דו-חמצני. אולם בנוסף לכך, בשעות האור, הם מבצעים בנוסף לנשימה תהליך הנקרא פוטוסינתזה (פוטו=אור, סינתזה=הרכבה, כלומר 'הרכבה באמצעות האור') ובו הם מייצרים סוכר (גלוקוז, C ₆H ₁₂O ₆) מפחמן דו חמצני (CO ₂) מהאוויר בשילוב עם המים (H ₂ O) שהם שואבים מהשורשים. התהליך הכימי הכולל בפוטוסינתזה מנוסח כך:

כלומר משש מולקולות מים ושש מולקולות פחמן דו חמצני, נוצרות בנוכחות אור מולקולה אחת של גלוקוז ושש מולקולות חמצן. הגלוקוז משמש את העצים גם להפקת אנרגיה באמצעות חימצונה בתהליך הנשימה וגם משמשת כאבן הבנייה המרכזית של העץ: העץ בנוי מ פולימר בשם תאית (צלולוז) שרשרת ענקית של מולקולות גלוקוז המחוברות זו לזו.

חשוב לציין שמשוואת תהליך הפוטוסינתזה הכתובה למעלה היא מאוד פשטנית, בפועל התהליך מורכב ביותר, וכולל עשרות תהליכים כימיים שונים. מה שחשוב לצורך חישוב מדויק של מקור מסת העץ הוא העובדה שבתהליך הפוטוסינתזה, אור השמש מצליח לבקע מולקולת מים ולשחרר את החמצן שבה לאוויר. כלומר החמצן המשתחרר בתהליך מקורו מהמים, והשריד היחיד שנשאר ממולקולת המים בתוך מולקולת הגלוקוז הם אטומי המימן (H), כל שאר האטומים מגיעים מהפחמן הדו-חמצני.

נוסחתה הכללית של התאית, שהיא רוב החומר המוצק בעצים היא:

- חדי העין אולי יבחינו שזה למעשה הרכב הגלוקוז פחות H ₂ O, כלומר פחות מולקולת מים שאכן נפלטת כאשר שתי מולקולות גלוקוז מתחברות ביצירת השרשרת המרכיבה את התאית. האות n בנוסחה מציינת שזו יחידה שחוזרת פעמים רבות.

חישוב המשקלים היחסיים של הפחמן (12), החמצן (16) והמימן (1) תוך התחשבות בעובדה שהפחמן והחמצן שבתאית העץ מגיעים מהגז פחמן דו-חמצני ואילו המימן מגיע מהמים, מוביל למסקנה כי עץ יבש ותאית מכילים 93.8 אחוז פחמן דו חמצני, ו- 6.2 אחוזי מים. כלומר רוב-רובה המסה של העצים נוצרו מהפחמן הדו חמצני שבאוויר! העץ 'נוצר מאוויר'!

עבודה המבוססת על חוק שימור החומר, כ-120 שנה לפני שהוא נוסח. ציור של ואן הלמונט | מקור: Science Photo Library

צדק היסטורי

אין זה הוגן כלל ללגלג על ואן הלמונט שפיספס עובדה זו. בתקופתו כלל לא התחילה המיקרוסקופיה האנטומית - כך שלא ידעו שלצמחים פתחי נשימה. את החמצן, שגם הוא חלק מתהליך הפוטוסינתזה - גילו פריסטלי ולבואזיה כ-130 שנים אחרי מותו של ואן הלמונט. תהליך הפוטוסינתזה עצמו, על פרטיו המרובים, התברר לחלוטין רק במחצית השנייה של המאה ה-20. כך שלוואן הלמונט לא היה סיכוי לפתור בתקופתו את התעלומה במלואה, והניסוי המדוקדק שביצע פשוט מעורר התפעלות.

כפי שנאמר בסוף הסרטון - יש אירוניה או צדק היסטורי בכל הסיפור: בנוסף למחקרי הצמחים והמתכות הנעלמות בחומצה, ואן הלמונט גם חקר גזים. למעשה הוא שהמציא את המונח 'גז' (ממילה היוונית כאוס - אי-סדר), והוא המדען הראשון בהיסטוריה שקבע שיש דבר כזה גז - ולא רק אוויר כמו שחשבו עד אז: הוא הצליח להראות כי בשריפה של עץ בכלי סגור - הכלי מתמלא בגז כבד שאיננו האוויר. הגז הוא פחמן דו-חמצני, שוואן הלמונט גילה אותו. וכאן האירוניה או הצדק: ואן הלמונט ביקש לגלות את החומר שממנו העצים נבנים, ובפועל, בלי שהוא עצמו מודע לכך, גילה את הגז פחמן דו חמצני, שהוא אכן החומר הבונה את העצים.

# data[].attributes.attachment_link.title
ממה בנויים העצים?

# data[].attributes.attachment_link.description
השאלה מה הוא מקור החומר שממנו העצים בונים את עצמם ("מה עצים אוכלים?") ריתקה מדענים והוגי דעות במשך אלפי שנים. התפיסה המקובלת מימי חכמי יוון העתיקה, הייתה שהעצים נוצרים מהאדמה. במאה ה-17 עשה מדען פלמי ניסוי חשוב בהיסטוריה של המדע, בניסיון לענות על השאלה, צפו בסרטון:

# data[].attributes.headline
גשם בכוס מים

# data[].attributes.subject
גשם בכוס מים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ענבל ישראל - כשיצירה פוגשת במדע

# data[].attributes.attachment_link.title
גשם בכוס מים

# data[].attributes.attachment_link.description
Hh7Wfq3Lj40חומרים:כוס מים גדולה כוס מים קטנה קצף גילוח צבע מאכל כחול פיפטהאז מה עושים?מערבבים צבע מאכל כחול במעט מים מוזגים מים לכוס גדולה יותר מוסיפים

# data[].attributes.headline
שבשבת בתוך כוס

# data[].attributes.subject
שבשבת בתוך כוס

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בניסוי הזה נבנה סוג של שבשבת מסתובבת, אבל לא בכוח הרוח אלא בכוח המשיכה החשמלי, ולכן היא יכולה להסתובב גם בתוך כוס אטומה.

ציוד

מהלך הניסוי

את מהלך הניסוי אפשר לראות בסרטון הבא:

טיפּ לניסוי מוצלח: עשו את ההדגמה במזג אוויר יבש או באוויר היבש של חדר ממוזג. כשהאוויר לח, החשמל הסטטי נוטה להתפרק במהירות מעצמו והניסוי יצליח פחות.

הסבר

החומרים שאנו פוגשים מדי יום בעולמנו מורכבים ממולקולות ומאטומים. כל אטום מורכב מאלקטרונים טעונים במטען חשמלי שלילי שמקיפים פרוטונים בעלי מטען חשמלי חיובי. בדרך כלל החומרים שאנחנו נוגעים בהם די מאוזנים מבחינה חשמלית, כלומר המטענים החיוביים והשליליים שלהם משתווים זה לזה ולחומר אין מטען חשמלי כולל.

חשמל סטטי נוצר כשמשפשפים שני חומרים (כמו שיער ובלון גומי) או מצמידים אותם ואז מפרידים. המגע ביניהם גורם לאלקטרונים להיתלש מחומר אחד ולעבור לחומר השני וכך נוצר בשני החומרים מטען חשמלי - חומר אחד, שאליו נוספו אלקטרונים, מקבל מטען שלילי, והשני, שממנו נגרעו אלקטרונים, נטען במטען חיובי.

מטענים חשמליים מנוגדים (מינוס ופלוס) מושכים זה את זה, ומטענים חשמליים זהים (מינוס ומינוס או פלוס ופלוס) דוחים זה את זה. העובדה הזאת מסבירה למשל מדוע השערות שלנו נמשכות לבלון אחרי השפשוף - הבלון תולש אלקטרונים מהשיער (גומי נוטה לקבל מטען שלילי), ולכן נטען שלילית ומושך אליו את השיער, שמקבל מטען חיובי.

אבל מדוע שבשבת האלומיניום נמשכת לבלון? הרי היא עצמה לא טעונה חשמלית?

התשובה היא שזה קורה בגלל תופעת הקיטוב החשמלי: כשחומר שטעון במטען חשמלי (כמו הבלון) מתקרב לחומר אחר, החומר האחר עובר קיטוב חשמלי (פולריזציה). התהליך הזה דומה למה שמתרחש באטומים ובמולקולות ב"השראה אלקטרומגנטית": המטענים בחומר השני מסתדרים בהתאם לכוח החשמלי שמשרה עליהם החומר הטעון.

ספציפית, אם לבלון יש מטען שלילי, האלקטרונים או המטענים החשמליים בכל חומר שהבלון יתקרב אליו יידחו מעט לכיוון ההפוך. כתוצאה מכך החומר יתקטב, כלומר יהיה בו עודף מסוים באלקטרונים בצד הרחוק מהבלון ומחסור יחסי באלקטרונים קרוב לבלון, כך שהאזור הזה ייטען במטען חיובי. דוגמה תוכלו לראות באנימציה הבאה, שלקוחה מתוך הניסוי שלנו ' מירוץ הפחיות המכושפות'. היא ממחישה את תהליך ההימשכות של פחית מתכת אל בלון טעון בעקבות השראה חשמלית וקיטוב.

בניסוי שלנו, כוח משיכה חשמלי נוצר בין הבלון לשבשבת המתכתית, שמסתובבת יחד עם הבלון כאילו הם קשורים זה לזה. כוח המשיכה החשמלי בין הבלון והשבשבת תלוי במרחק, ולכן המשיכה בין המטענים השליליים שבבלון למטענים החיוביים שבשבשבת גוברת על הדחייה שמפעילים המטענים השליליים בחלקים הרחוקים יותר של השבשבת.

מעניין לציין

בניסוי רואים תופעה מעניינת - שדה הכוח האלקטרומגנטי "עובר" גם דרך חפצים אחרים - הוא מדלג מעבר לדופן הכוס ומשפיע על השבשבת שבתוכה. אבל אם הכוס הייתה עשויה מתכת, שמוליכה חשמל בעצמה, היה נוצר לנו כלוב פארדאיי, שהיה מצליח למסך את השדה האלקטרומגנטי והשבשבת לא הייתה מסתובבת.

לצערנו - לא כל הכוחות ניתן למסך - למשל את שדה כוח המשיכה. לכן אי אפשר לבנות בכדור הארץ כלוב שבו לא יורגש כוח המשיכה (תחשבו על זה - חדר כזה היה יכול להיות כיף!).

# data[].attributes.attachment_link.title
שבשבת שמסתובבת בתוך כוס אטומה

# data[].attributes.attachment_link.description
בניסוי הזה נבנה סוג של שבשבת מסתובבת, אבל לא בכוח הרוח אלא בכוח המשיכה החשמלי, ולכן היא יכולה להסתובב גם בתוך כוס אטומה. את מהלך הניסוי אפשר לראות בסרטון הבא: טיפּ לניסוי מוצלח: עשו את ההדגמה במזג אוויר יבש או באוויר היבש של חדר ממוזג.

# data[].attributes.headline
ויטמין c בתוך מזון- ניסוי

# data[].attributes.subject
ויטמין c בתוך מזון- ניסוי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בניסוי הנוכחי נלמד להכין תמיסה צבעונית שמחליפה את צבעהּ כשהיא "פוגשת" ויטמין C. באמצעותה תוכלו לבדוק אם יש ויטמין C בכל מזון שתרצו. יש לבצע את הניסוי רק תחת השגחה של מבוגר!

ציוד

חצי תפוז (או כל מוצר מזון אחר שתרצו לבדוק אם יש בו ויטמין C)

תמיסת יוד נוזלית לחיטוי פצעים (נקרא גם "פולידין", "בטאדין" או "פובידון" וניתן לרכוש אותה בכל בית מרקחת)

עמילן תירס \ קורנפלור

מי ברז ומים רותחים (זהירות!)

3 כוסות (מהן לפחות שתי כוסות עמידות לחום)

2 כפיות

גלולה של ויטמין C (לא חובה. ניתן לרכוש בכל בית מרחקת או בית טבע)

מהלך הניסוי

את מהלך הניסוי אפשר לראות בסרטון הבא:

הסבר

ויטמינים מוגדרים כ"חומרים אורגניים החיוניים לגוף בכמויות מזעריות לצורך קיום החיים, שהגוף אינו יכול ליצר בכוחות עצמו. שמם נגזר מהמילה הלטינית "ויטה", שמשמעותה "חיים". מכאן אפשר להבין שחוסר בוויטמינים פוגע בתפקוד התקין של הגוף, עלול לחולל מחלות או בעיות התפתחויות קשות, ובמקרים של חוסר קיצוני עשוי לגרום אפילו מוות.

בניסוי הנוכחי אנחנו מזהים את נוכחותו של ויטמין C (חומצה אסקורבית) באמצעות אחת התכונות הכימיות העיקריות שלו - העובדה שוויטמין C הוא חומר מחזר מבחינה כימית, כלומר נוטה למסור אלקטרונים לחומרים אחרים, ולכן יכול להגיב טוב ו"לסתור" חומרים מחמצנים (אוקסידנטים), בתגובה כימית הנקראת תגובת חמצון חיזור. לכן ויטמין C נכלל במשפחת החומרים נוגדי החמצון, או "אנטי-אוקסידנטים".

המחמצן שאנחנו משתמשים בו הוא יוד, וליתר דיוק היון טרי-יודיד, שבשפה כימית מסומל כך: . כשהוא נמצא בתמיסה מימית, צבעו חום בהיר, אולם אם מוסיפים לתמיסה עמילן, השרשראות המולקולריות הזעירות שמרכיבות את העמילן מקיפות את הטרי-יודיד ולכן צבעו משתנה לסגול-כחול עמוק - שינוי הסביבה של הטרי-יודיד גורם לו לבלוע אור באורך גל/צבע קצת שונה, ולכן הצבע משתנה.

כשהיוד בא במגע עם ויטמין C, מתרחשת במהירות תגובת חמצון-חיזור. הוויטמין מחזר את היוד והופך אותו לחסר צבע, במילים אפשר לנסח את התגובה כך:

ויטמין C (חסר צבע) + יוד (סגול) ---> ויטמין C מחומצן (חסר צבע) + יוד מחוזר (חסר צבע)

למתעניינים ולמבינים בנבכי הכימיה, התגובה היא:

אפשר כמובן להשתמש בתמיסה שהכנתם כדי לבדוק את הנוכחות של ויטמין C בכל סוג מזון שרוצים, לא רק במיץ תפוזים או בגלולה מסחרית.

תמיסת היוד-עמילן היא למעשה אינדיקטור (חומר בוחן) של נוכחות ויטמין C. ראו גם את הניסוי " כרוב משנה צבעים" שמראה איך יוצרים אינדיקטור לרמת חומציות-בסיסיות.

מעניין לציין

בעבר הרחוק, מלחים שיצאו להפלגות ארוכות בים היו סובלים ממחלה מוזרה בשם צפדינה, שהתאפיינה בדימומים תת-עוריים קשים, דימומים מהחניכיים והתרופפות השיניים. עם השנים גילו ששתייה יומיומית של מיץ לימון או מיץ תפוזים מונעת לחלוטין את המחלה. מאוחר עוד יותר גילו שהסיבה לה היא פשוט מחסור בוויטמין C, שנמצא בעיקר בפירות וירקות טריים, ובכמות גדולה במיוחד בפירות הדר.
הניסוי פורסם לראשונה במסגרת חוברת החוג 'מדע בהתכתבות'. ברצוני להודות למנהלת התוכנית כרמל בר שהביאה אותו לידיעתי.

# data[].attributes.attachment_link.title
איך למדוד נוכחות ויטמין C במזון?

# data[].attributes.attachment_link.description
בניסוי הנוכחי נלמד להכין תמיסה צבעונית שמחליפה את צבעהּ כשהיא "פוגשת" ויטמין C. באמצעותה תוכלו לבדוק אם יש ויטמין C בכל מזון שתרצו. יש לבצע את הניסוי רק תחת השגחה של מבוגר!

# data[].attributes.headline
טריוויה עצים

# data[].attributes.subject
טריוויה עצים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
טריוויה קידס

# data[].attributes.attachment_link.title
טריוויה עצים

# data[].attributes.attachment_link.description
עצים מספקים חמצן, הם מקום מושבם של בעלי חיים שונים ואחד מהם גם החזיק את התפוח שנפל על ניוטון. מה עוד אפשר ללמוד על עצים?

# data[].attributes.headline
טריוויה צמחים

# data[].attributes.subject
טריוויה צמחים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
טריוויה קידס

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הצמחים חשובים לעצם קיומנו, הם מייצרים את מזונם בעצמם ובה בעת הם יצרני המזון של העולם. הצמחים פולטים גם חמצן שבלעדיו אין לנו חיים! כנסו לחידון וגלו האם אתם אכן מכירים את ועולם הצומח המופלא הזה. בהצלחה!

# data[].attributes.attachment_link.title
טריוויה צמחים

# data[].attributes.attachment_link.description
הצמחים חשובים לעצם קיומנו, הם מייצרים את מזונם בעצמם ובה בעת הם יצרני המזון של העולם. הצמחים פולטים גם חמצן שבלעדיו אין לנו חיים! כנסו לחידון וגלו האם אתם אכן מכירים את ועולם הצומח המופלא הזה. בהצלחה!

# data[].attributes.headline
איך מייצרים זכוכית?

# data[].attributes.subject
איך מייצרים זכוכית?

# data[].attributes.attachment_link.title
הילימוד - איך מייצרים זכוכית? | ערוץ לילדים סקרנים

# data[].attributes.headline
איך נוצרים עננים?

# data[].attributes.subject
איך נוצרים עננים?

# data[].attributes.attachment_link.title
הילימוד - איך נוצרים עננים? | ערוץ לילדים סקרנים

# data[].attributes.attachment_link.title
חידון כיתה ה.pptx