# data[].attributes.headline
הנה סירוטקין

# data[].attributes.subject
הנה סירוטקין

# data[].attributes.attachment_link.title
יום האישה יעל ארד

# data[].attributes.attachment_link.description
יום האישה יעל ארד - מגיש עומר by עומר מנשה | This newsletter was created with Smore, an online tool for creating beautiful newsletters for educators, nonprofits, businesses and more

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שרה אהרונסון נולדה במושבה זכרון יעקב למשפחת איכרים בני העליה הראשונה. אחיה האגרונום, אהרון אהרונסון, הקים וניהל תחנת נסיונות חקלאית בזכרון יעקב והיה מגלה של "אם החיטה". בצעירותה נישאה שרה לחיים אברהם, יהודי אמיד ממוצא תורכי, ויחד עברו להתגורר בקושטא.

בשנת 1914, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, נפרדה שרה מבעלה, שנסע לגרמניה לרגל עסקיו והחליטה לצאת לארץ ישראל. בדרכה היתה עדה למעשי הזוועה שעשו התורכים בארמנים ושמעה גם על רדיפת המתיישבים היהודים על ידי התורכים בארץ - מה שהגביר את תחושתה כי יש להתנגד לשלטון התורכי בא"י בכל מחיר. בשנת 1916, בהגיעה לזכרון יעקב הצטרפה לאחיה אהרון, שהקים את ארגון המחתרת ניל"י, שמטרתו היתה לסייע לבריטים בריגול נגד התורכים. כשנסע אהרון לאירופה, ריכזה שרה בשיתוף עם אבשלום פיינברג את הפעילות המחתרתית של ניל"י, כמו גם את ניהול תחנת הנסיונות החקלאית.

ארגון ניל"י העביר ידיעות לבריטים באמצעות יוני דואר וכן בעזרת האניה הבריטית "מנגהם" שפקדה בקביעות את נמל עתלית. מנהיגי הארגון קיוו כי פעילותם תשמש רקע לתביעה עתידית מהבריטים לתת זכויות לאומיות ליהודים בארץ ישראל. דרך פעולתם ויחסם המתנשא כלפי הישוב בארץ הקימו להם מתנגדים רבים מקרב הישוב.

בספטמבר 1917, בזמן שאהרון אהרונסון ניהל את פעילותו ממצרים, נתפסה יונת דואר של ניל"י על ידי התורכים, מה שהביא לידיעתם את דבר קיומה של רשת הריגול היהודית. באותה תקופה יצאו אבשלום פיינברג ויוסף לישנסקי דרך המדבר כדי לפגוש את הבריטים במצרים. בשטח ההפקר שבין התורכים לבריטים במדבר, נתקלו השנים במארב של בדווים, פיינברג נהרג ולישנסקי ניצל והגיע למצרים. כשנודע דבר מותו של אבשלום פיינברג לקרובו, נעמן בלקינד, יצא זה למדבר כדי לבדוק מה קרה. בלקינד, שטען כי לישנסקי עצמו היה זה שרצח את קרובו כדי לקבל את הנהגת ניל"י, נפל בידי השלטונות התורכים ואלה הוציאו ממנו בערמה את שמות חברי המחתרת.

במוצאי א' בסוכות תרע"ח (1 באוקטובר 1917) נעצרו רוב חברי ניל"י על ידי התורכים בזכרון יעקב ושרה ביניהם. העצורים, ובכללם כמה מבני משפחתה של שרה, עברו עינויים קשים בידי העריץ התורכי - הד"ר חסן בק, במטרה לגלות את מקום המצאו של יוסף לישנסקי. אחרי ארבעה ימים של עינויים בהם לא הסגירה דבר לחוקריה, הגיעה אל שרה השמועה כי היא עומדת להשלח לבית הדין הצבאי בדמשק. היא ירתה בעצמה באקדח קטן אך לא מתה מהירייה.
לאחר שלושה ימים של יסורים ולמרות המאמצים שעשה ד"ר הלל יפה להציל את חייה, מתה שרה אהרונסון בבוקר של ה-9 באוקטובר 1917. היא הובאה לקבורות בזכרון יעקב.

# data[].attributes.attachment_link.title
שרה אהרונסון

# data[].attributes.attachment_link.description
שרה אהרונסון נולדה במושבה זכרון יעקב למשפחת איכרים בני העליה הראשונה. אחיה האגרונום, אהרון אהרונסון, הקים וניהל תחנת נסיונות חקלאית בזכרון יעקב והיה מגלה של "אם החיטה". בצעירותה נישאה שרה לחיים אברהם, יהודי אמיד ממוצא תורכי, ויחד עברו להתגורר בקושטא. בשנת 1914, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, נפרדה שרה מבעלה, שנסע לגרמניה לרגל עסקיו והחליטה לצאת לארץ ישראל.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יעל ארד היא יושבת ראש הוועד האולימפי בישראל. בעברה, ג"ודאית אולימפית והספורטאית הראשונה בתולדות מדינת ישראל שהשיגה את מדליית הכסף במשחקים האולימפיםבברצלונה ב1992 הישג שהיווה ציון דרך בתולדות מדינת ישראל במשחקים האולמיפים.

# data[].attributes.attachment_link.title
יום האישה יעל ארד

# data[].attributes.attachment_link.description
יעל ארד היא יושבת ראש הוועד האולימפי בישראל. בעברה, ג"ודאית אולימפית והספורטאית הראשונה בתולדות מדינת ישראל שהשיגה את מדליית הכסף במשחקים האולימפיםבברצלונה ב1992 הישג שהיווה ציון דרך בתולדות מדינת ישראל במשחקים האולמיפים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אסתר רוט שחמורוב היא המתעמלת האתלטית האולימפית הראשונה מישראל שזכתה במדלית זהב.

1 אסתר רוט שחמורוב בת ה-61 הייתה ללא ספק אחת האתלטיות הבכירות של מדינת ישראל, ולראיה זכתה במספר לא מבוטל של מדליות בתחרויות בעולם בענפים שונים.

2 הקריירה הספורטיבית הענפה של אסתר רוט שחמורוב הגיע לשיא אחרי המשחקים האולימפיים ב-1972 במינכן, שם כזכור, בוצע הטבח הנוראי ב-11 הספורטאים מהמשלחת הישאלית. אסתר רוט שחמורוב הייתה חלק מאותה המשלחת , שבה היה חבר גם מאמן אישי, עמיצור שפירא, שנרצח.

3 שחמורוב נבחרה מספר פעמים כ ספורטאית המצטיינת של ישראל וזכתה במדליות רבות בתחרויות מקומיות ובינלאומיות. במפיאדת מונטריאל 1976 היא סיימה במקום השישי בריצת 100 מטר משכורות ובכך הייתה לספורטאית הישראלית הראשונה שהשתתפה בגמר אולימפי כלשהו . בתחרויות בינלאומיות, היא זכתה ב-8 מדליות אישיות. 6 מדליה במשחקי אסיה, תוכן 5 זהב ו-1 כסף, ו-2 מדליה זהב ב אליפות אסיה באתלטיקה, יותר מכל ספורטאי ישראלי אחר בכל הזמנים.

# data[].attributes.attachment_link.title
יום האישה אסתר רוט שחמורוב

# data[].attributes.attachment_link.description
אסתר רוט שחמורוב היא המתעמלת האתלטית האולימפית הראשונה מישראל שזכתה במדלית זהב. 1 אסתר רוט שחמורוב בת ה-61 הייתה ללא ספק אחת האתלטיות הבכירות של מדינת ישראל, ולראיה זכתה במספר לא מבוטל של מדליות בתחרויות בעולם בענפים שונים. 2 הקריירה הספורטיבית הענפה של אסתר רוט שחמורוב הגיע לשיא אחרי המשחקים האולימפיים ב-1972 במינכן, שם כזכור, בוצע הטבח הנוראי ב-11 הספורטאים מהמשלחת הישאלית.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תפקידים אחרונים
דיפלומטית ישראלית שכיהנה כשגרירת ישראל באתיופיה, ברואנדה, ובבורונדי. נמנתה עם מדליקי המשואות בחג העצמאות ה-66 למדינת ישראל.
מתי היא נולדה?:
נולדה ב-21 באפריל 1984 בכפר במחוז גונדר. גדלה בבית חם ופתוח שעודד את חשיבות החינוך והמצוינות.
״למדתי להגיד ירושלים לפני ׳אבא׳ ו׳אמא׳״

כשהייתה בת 16, בליינש זבדיה קיבלה הוראה חד משמעית מאביה, אדיס: תעלי לארץ ישראל, לבדך. ״אבל למה עכשיו? אתה לא יודע מה יקרה איתי שם״, אמרה לו בליינש בדאגה. אביה הבטיח לה שיהיה טוב, כי ״זו הארץ שלנו - מדינת היהודים״.

הכמיהה להגיע ארץ ישראל ולירושלים הייתה בדמה של משפחת זבדיה מאז ומתמיד. המילה הראשונה שבליינש למדה להגיד הייתה ירושלים: "זה היה עוד לפני שאמרתי 'אמא' ו'אבא'". אדיס היה קס-הקסים בכפר אמבובר שבו חיו, וניהל את התפילה בחג הסיגד, שנחגג מדי שנה, 50 יום אחרי יום כיפור. בחג מחדשים את הברית עם אלוהים, ומביעים תקווה להגיע לירושלים.

בליינש קיימה את מצוות אביה, עלתה לארץ, גרה בירושלים, סיימה שני תארים, הקימה משפחה, הפכה לשגרירת ישראל באתיופיה, חזרה לישראל וכיום עובדת במחלקת אפריקה במשרד החוץ.

״חגגנו את הסיגד במשך 2,500 שנה באתיופיה, הבאנו אותו איתנו ועכשיו ישראלים רבים חוגגים אותו כאן בטיילת ארמון הנציב״, מתגאה היום זבדיה. בסרטון מרגש לכבוד חג הסיגד, היא אומרת ״לא משנה בת מה יהיה, או בת כמה אהיה, תמיד ארצה לטפס על ההר ההוא באמבובר ולחגוג״. צפו בסיפור. עלייתה ובסיפורו של חג הסיגד.

# data[].attributes.attachment_link.title
בליינש זבדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
דיפלומטית ישראלית שכיהנה כשגרירת ישראל באתיופיה, ברואנדה, ובבורונדי. נמנתה עם מדליקי המשואות בחג העצמאות ה-66 למדינת ישראל. נולדה ב-21 באפריל 1984 בכפר במחוז גונדר. גדלה בבית חם ופתוח שעודד את חשיבות החינוך והמצוינות. כשהייתה בת 16, בליינש זבדיה קיבלה הוראה חד משמעית מאביה, אדיס: תעלי לארץ ישראל, לבדך. ״אבל למה עכשיו?

# data[].attributes.attachment_link.title
Simple Watercolor Flowers April Spring Poster

# data[].attributes.headline
ליאור אשכנזי

# data[].attributes.subject
ליאור אשכנזי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עובדה 1 על גולדה מאיר

היא רצתה להתאבד מתוך מצפון על מלחמת יום הכיפורים, ואמרה כי אם ישראל הייתה מפסידה במלחמה זה מה שהיא הייתה עושה.

עובדה 2 על גולדה מאיר

היא חלתה בסרטן וטופלה בכימוטרפיה, הכל בחשאיות מן הציבור שלא ידע על כך, ובסוף נפטרה מסרטן הדם.

# data[].attributes.attachment_link.description
היא רצתה להתאבד מתוך מצפון על מלחמת יום הכיפורים, ואמרה כי אם ישראל הייתה מפסידה במלחמה זה מה שהיא הייתה עושה. היא חלתה בסרטן וטופלה בכימוטרפיה, הכל בחשאיות מן הציבור שלא ידע על כך, ובסוף נפטרה מסרטן הדם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יעל ארד היא יושבת ראש הוועד האולימפי בישראל. בעברה ג'ודאית אולימפית והספורטאית הראשונה בתולדות מדינת ישראל שהשיגה את מדליית הכסף במשחקיים האולימפיים.

בחרתי ביעל ארד כי לדעתי כל דבר שגברים יכולים לעשות אז גם נשים, וזה המסר שאני הבנתי מיעל ארד. יעל ארד היא האישה הראשונה שזכתה במשחקים האולימפיים במדליית כסף. לכן בחרתי בה.

# data[].attributes.attachment_link.title
יום האישה הבינלאומי

# data[].attributes.attachment_link.description
יעל ארד היא יושבת ראש הוועד האולימפי בישראל. בעברה ג'ודאית אולימפית והספורטאית הראשונה בתולדות מדינת ישראל שהשיגה את מדליית הכסף במשחקיים האולימפיים. בחרתי ביעל ארד כי לדעתי כל דבר שגברים יכולים לעשות אז גם נשים, וזה המסר שאני הבנתי מיעל ארד. יעל ארד היא האישה הראשונה שזכתה במשחקים האולימפיים במדליית כסף.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מאת: אלה אודי

# data[].attributes.attachment_link.title
הסטר לוסי סטנהופ

# data[].attributes.attachment_link.description
היא הייתה נערה אנגליה שאהבה לרכוב על סוסים. היא חלמה על חיים מלאים בהרפתקאות ואכן חלומותיה עמדו להתגשם. בגיל 33 ליידי הסטר לוסי סטנהופ הגיע לביקור במזרח התיכון, פשטה את שמלתה, לבשה מכנסיים ונשארה. היא גילתה מפת אוצר עתיקה שטענה כי אוצר עצום חבוי מתחת לחולות אשקלון. היא היתה החופרת הראשונה בארץ ישראל…

# data[].attributes.headline
איתי גניש ה4

# data[].attributes.subject
איתי גניש ה4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תפקידים אחרונים
דיפלומטית ישראלית שכיהנה כשגרירת ישראל באתיופיה, ברואנדה, ובבורונדי. נמנתה עם מדליקי המשואות בחג העצמאות ה-66 למדינת ישראל.
מתי היא נולדה?:
נולדה ב-21 באפריל 1984 בכפר במחוז גונדר. גדלה בבית חם ופתוח שעודד את חשיבות החינוך והמצוינות.
״למדתי להגיד ירושלים לפני ׳אבא׳ ו׳אמא׳״

כשהייתה בת 16, בליינש זבדיה קיבלה הוראה חד משמעית מאביה, אדיס: תעלי לארץ ישראל, לבדך. ״אבל למה עכשיו? אתה לא יודע מה יקרה איתי שם״, אמרה לו בליינש בדאגה. אביה הבטיח לה שיהיה טוב, כי ״זו הארץ שלנו - מדינת היהודים״.

הכמיהה להגיע ארץ ישראל ולירושלים הייתה בדמה של משפחת זבדיה מאז ומתמיד. המילה הראשונה שבליינש למדה להגיד הייתה ירושלים: "זה היה עוד לפני שאמרתי 'אמא' ו'אבא'". אדיס היה קס-הקסים בכפר אמבובר שבו חיו, וניהל את התפילה בחג הסיגד, שנחגג מדי שנה, 50 יום אחרי יום כיפור. בחג מחדשים את הברית עם אלוהים, ומביעים תקווה להגיע לירושלים.

בליינש קיימה את מצוות אביה, עלתה לארץ, גרה בירושלים, סיימה שני תארים, הקימה משפחה, הפכה לשגרירת ישראל באתיופיה, חזרה לישראל וכיום עובדת במחלקת אפריקה במשרד החוץ.

״חגגנו את הסיגד במשך 2,500 שנה באתיופיה, הבאנו אותו איתנו ועכשיו ישראלים רבים חוגגים אותו כאן בטיילת ארמון הנציב״, מתגאה היום זבדיה. בסרטון מרגש לכבוד חג הסיגד, היא אומרת ״לא משנה בת מה יהיה, או בת כמה אהיה, תמיד ארצה לטפס על ההר ההוא באמבובר ולחגוג״. צפו בסיפור. עלייתה ובסיפורו של חג הסיגד.

# data[].attributes.attachment_link.title
בליינש זבדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
דיפלומטית ישראלית שכיהנה כשגרירת ישראל באתיופיה, ברואנדה, ובבורונדי. נמנתה עם מדליקי המשואות בחג העצמאות ה-66 למדינת ישראל. נולדה ב-21 באפריל 1984 בכפר במחוז גונדר. גדלה בבית חם ופתוח שעודד את חשיבות החינוך והמצוינות. כשהייתה בת 16, בליינש זבדיה קיבלה הוראה חד משמעית מאביה, אדיס: תעלי לארץ ישראל, לבדך. ״אבל למה עכשיו?

# data[].attributes.attachment_link.title
אנה פרנק (3)

# data[].attributes.attachment_link.title
לינוי אשרם (2)

# data[].attributes.headline
הילה אלכסנדרוביץ

# data[].attributes.subject
הילה אלכסנדרוביץ

# data[].attributes.attachment_link.title
מיסטי קופלנד

# data[].attributes.attachment_link.title
דניאל וולפסון

# data[].attributes.headline
גבע וקסלר - ו4

# data[].attributes.subject
גבע וקסלר - ו4

# data[].attributes.headline
איתמר ביאליק

# data[].attributes.subject
איתמר ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.title
מרי קירי (1)

# data[].attributes.attachment_link.title
לינוי אשרם (1)

# data[].attributes.attachment_link.title
גולדה מאיר (2)

# data[].attributes.headline
גאיה רובינשטין

# data[].attributes.subject
גאיה רובינשטין

# data[].attributes.attachment_link.title
אנה פרנק (2)

# data[].attributes.attachment_link.title
אנה פרנק (1)

# data[].attributes.attachment_link.title
גולדה מאיר (1)

# data[].attributes.headline
אלמוג ליטסבק

# data[].attributes.subject
אלמוג ליטסבק

# data[].attributes.attachment_link.title
גולדה מאיר מרי קירי (1)

# data[].attributes.headline
עומר טל - ו4

# data[].attributes.subject
עומר טל - ו4

# data[].attributes.headline
אוריה חינגה ו4

# data[].attributes.subject
אוריה חינגה ו4