# data[].attributes.body
Guvis ieskatu par dažādiem foto žanriem un iedvesmojies no fotogrāfu darbiem, rada savu pirmo foto stāstu - fotografē interesantas lietas mākslas klasē vai aiz skolas loga.

# data[].attributes.body
1. Padomā! Kas ir fotografēšana?

2. Cik bieži Tu fotografē? Ko Tu fotografē? Pieraksti, pastāsti!

3. Kas ir fotogrāfija un fotoattēli? Kas tiem kopīgs, kas atšķirīgs. Pastāsti!

4. Skaties atgādnē fotografēšanas pamatprincipus, kādas ir biežāk pieļautās kļūdas un kā veido kompozīciju.

5. Iedvesmai aplūko fotoattēlus - ko var fotografēt.

6. Izvēlies un fotografē 2 - 3 objektus, kas Tev kļuvuši nozīmīgi. Uzraksti foto stāsta sērijas nosaukumu. Ievieto padlet (jautā QR kodu skolotājai vai skaties e-klasē pie stundas ieraksta)!

Nākošnedēļ stundā dosimies fotografēt pilsētividi, kultūrvēsturiskus objektus un mākslas darbus skolas tuvākajā apkārtnē. Uz stundu ņem līdzi uzlādētu telefonu!

Mājas darbs - izpildi līdz 17.septembrim.

Uzņem/fotografē 2-3 fotoattēlus, kas papildina Tavu foto stāstu. Augšuplādē padlet pie sava vārda.

# data[].attributes.body
Latvijas Kultūras kanonā iekļautā vērtība

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fotoaparāti „VEF Minox " - apvērsums fotorūpniecībā: pasaulē pirmais miniatūrais fotoaparāts. (2012). No: 100 Latvijas vēstures relikvijas (170.-171.lpp.). Rīga: Lauku Avīze.
Kalniņa, A. (2001). Fotoaparāts MINOX - viens no izcilākajiem latviešu izgudrojumiem. No: Tava labākā grāmata par Latviju (189.-191. lpp.). Rīga: Aplis. Minox ērtākā un mazākā foto kamera: [reklāmas izdevums ar konstrukcijas, īpatnību un spēju aprakstu, lietošanas pamācību]. (1939). [Rīga: b.i.].
Minox Subminiature Camera 1936: Walter Zapp 1905-2003: [miniatūrā fotoaparāta Minox dizains, tā attīstība]. No: Elizabeth Wilhide (ed.). Design: the whole story (186.-187. lpp.). London: Thames & Hudson.

Moses, Morris, Wade, John. (1998). Spycamera - the Minox story. 2nd ed. Small Dole: Hove Collectors Books.

Pritchard, Michael. (2015). The Minox: [Valsts Elektrofabrikā ražotais mini foto aparāts, tā tehniskie parametri]. No: Michael Pritchard. A history of photography in 50 cameras (116.-119. lpp.). Buffalo: Firefly Books.

Šuste, Marta. (2016). Fotokamera VEF-Minox. No: Eduards Kļaviņš (sast.). Latvijas mākslas vēsture. 5. sēj.: 1915-1940 (633. lpp.). Rīga: Latvijas Mākslas akadēmijas Mākslas vēstures institūts; Mākslas vēstures pētījumu atbalsta fonds.

VEF Muzejs [u.c.]. (2001). Mazākais fotoaparāts pasaulē: tehnikas vēstures rakstu krāj. par Valteru Capu un fotoaparātu VEF Minox. Rīga.

Walter Zapp, 1905-2003: investor. (2006). No: A Hundred Great Latvians (126.-127. lpp.). [Rīga: Nacionālais apg.].

Widmer, Kurt. (2006). Die Minox - Geniestreich und Schicksal [dokumentālā filma]. [Schweiz]: NZZ Format; Neue Züricher Zeitung. 1 DVD (52 min).

Young, D. Scott. (2000). Minox: Marvel in miniature. Bloomington: AuthorHouse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dizainera Valtera Capa (1905-2003) konstruētā fotokamera „Minox", 1937-1942

# data[].attributes.attachment_link.description
Fotoaparāti „VEF Minox " - apvērsums fotorūpniecībā: pasaulē pirmais miniatūrais fotoaparāts. (2012). No: 100 Latvijas vēstures relikvijas (170.-171.lpp.). Rīga: Lauku Avīze. Kalniņa, A. (2001). Fotoaparāts MINOX - viens no izcilākajiem latviešu izgudrojumiem. No: Tava labākā grāmata par Latviju (189.-191. lpp.). Rīga: Aplis. Minox ērtākā un mazākā foto kamera: [reklāmas izdevums ar konstrukcijas, īpatnību un spēju aprakstu, lietošanas pamācību].

# data[].attributes.body
Kultūras kanonā iekļautā vērtība - MINOX kamera.

# data[].attributes.attachment_link.title
PAVISAM NEDAUDZ PAR VEF MINOX FOTOKAMERU

# data[].attributes.attachment_link.title
Fotogrāfa Egona Spura (1931–1990) cikls „Rīgas proletāriešu rajoni 19. gadsimta beigas, 20. gadsimta sākums”, 20. gadsimta 70.–80. gadi | Latvijas Kultūras kanons

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Tīkšķu" medības ir viens no sociālo tīklu vietnēs izvietoto fotogrāfiju galvenajiem mērķiem. Taču ko darīt, ja nepavisam neesi cerējis uz šādu uzmanību? Visticamāk, vairākums cilvēku ir pabijuši situācijā, kad viņu fotogrāfijas, pašiem nezinot, ir nonākušas sociālo tīklu vietnēs. Neatkarīgi no tā, vai fotogrāfiju publicējis draugs pēc vētrainas ballītes vai priekšnieks uzņēmuma jaunākā produkta reklamēšanas nolūkos, pastāv iespēja, ka šādi ir pārkāpts attēlā redzamā cilvēka privātums, un viņam ir tiesības pieprasīt attēla dzēšanu.
Datu valsts inspekcijas direktore Jekaterina Macuka atgādina - vārda brīvība sociālo mediju laikmetā ir kļuvusi par ikdienas vadmotīvu, taču sabiedrībā trūkst izpratnes par publicētās informācijas nezūdamību un atbildību pret citām personām. Interneta vidē nereti nonāk privāti attēli, kuru publiskošanai tajos redzamā persona nav devusi piekrišanu un kuru publicēšanai nav cita tiesiskā pamata. Šogad vien Datu valsts inspekcija saņēmusi vairāk nekā 180 iesniegumu ar lūgumu palīdzēt dzēst datus, tostarp privātas personas fotogrāfijas, kuras internetā ievietojis kāds cits.

"Viena neglaimojoša fotogrāfija var neatgriezeniski ietekmēt cilvēka dzīvi un iedragāt reputāciju, taču arī šķietami nevainīgu attēlu publicēšana var pārkāpt tajos redzamo personu tiesības uz privātumu. Ja mana fotogrāfija bez manas piekrišanas ir publicēta sociālo tīklu vietnēs, svarīgi izvērtēt, kurš to publicējis, kur šī fotogrāfija iegūta un vai tā attiecas uz manu privāto vai profesionālo dzīvi," skaidro Datu valsts inspekcijas direktore.

Ja fotogrāfiju publicējis draugs

Ja fotogrāfiju publicējis kāds paziņa un personu loks, kas šo fotogrāfiju varēs aplūkot, ir šaurs un noteikts (piemēram, lietotāja profils ir slēgts vai uzlikta atzīme, ka attēlu var redzēt tikai daži draugi), tad šī būtu uzskatāma par datu apstrādi privātām un mājsaimniecības vajadzībām. Tomēr arī šādā gadījumā, ja saskati sava privātuma aizskārumu vai vienkārši nevēlies, lai citas personas šo attēlu redzētu, tev ir tiesības vērsties pie attēla publicētāja un lūgt attēlu dzēst. Tomēr šajā gadījumā personas datu aizsardzības prasības netiks piemērotas.

Ja fotogrāfiju publicējis svešinieks

Ja fotogrāfiju publicējis svešs cilvēks un nav īsti skaidrs, kādā nolūkā tas darīts, turklāt to var apskatīt jebkurš vai arī cilvēki, kas nav saistīti ar attēlā redzamo personu (piemēram, publicētāja draugi), tad tā uzskatāma par personas datu apstrādi. Šādā gadījumā tev ir tiesības vērsties pie konkrētās personas ar lūgumu attēlu dzēst, vienlaikus painteresējoties, kāds ir šādas datu apstrādes tiesiskais pamats un kur šāda informācija ir iegūta. Tāpat tev ir tiesības vērsties pie sociālā tīkla vietnes administrācijas ar paskaidrojumu, kādēļ, pēc tavām domām, šos datus vajadzētu dzēst.

Ja fotogrāfiju publicējis priekšnieks

Ja fotogrāfiju publicējis darba devējs, tev ir tiesības iebilst. Vari savam darba devējam lūgt skaidrot, kādēļ šāda fotogrāfija ir publicēta, ja iepriekš par to nebiji informēts.

Ja fotogrāfiju publicējis žurnālists

Ja fotogrāfiju publicē medijs vai persona, kas darbojas žurnālistikā, vispirms jāņem vērā, ka sabiedrībai ir tiesības būt informētai par sabiedriski nozīmīgiem jautājumiem un medijiem ir tiesības šādu informāciju izplatīt. Tā kā konkrēta cilvēka attēla publicēšana var skart arī privātpersonas tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību, materiāla publicētājam ir jānodrošina visu interešu sabalansēšana, izvērtējot, vai iejaukšanās personas privātajā dzīvē ir samērīga attiecībā uz pienesumu, ko žurnālists vēlējies dot sabiedrībai. Tāpat jāizvērtē, vai konkrētais jautājums ir būtisks sabiedriski nozīmīgā diskusijā vai arī šī informācija ir nododama atbildīgajām iestādēm problēmas risināšanai. Ja tā ir, šādu datu apstrādi var uzskatīt par tiesisku žurnālistikas vajadzībām, pat ja tu neesi piekritis attēla publicēšanai. Bet arī tādā gadījumā tev ir tiesības vērsties pie konkrētā žurnālista vai attēla publicētāja ar lūgumu skaidrot, kādēļ fotogrāfija ir publicēta.

Ja personīgs lūgums dzēst attēlu nepalīdz

Datu aizsardzības regulas prasības attiecas arī uz privātpersonām, tādēļ, ja cilvēks, kurš publicējis attēlu, nereaģē uz tavu lūgumu to dzēst, Datu valsts inspekcija atgādina, ka ikvienam ir tiesības vērsties pie konkrētā sociālā tīkla vietnes administrācijas. Sociālo tīklu vietnes piedāvā iespēju pie katra publicētā raksta, attēla un citas informācijas, kas satur personas datus, izvēlēties opciju "Report" jeb "Ziņot", lai sociālā tīkla vietnes administrācijai nodotu ziņu, ka šim attēlam šeit nevajadzētu atrasties.

Visbeidzot, personai ir tiesības vērsties Datu valsts inspekcijā ar oficiālu iesniegumu, pievienojot pierādījumus - saites, ekrānšāviņus, attēlus -, kas liecina par iespējamu nelikumīgu personas datu apstrādi.

Tas viss noderēs, ja tavas fotogrāfijas publicēšana tevi aizskar vai rada bažas par tavu tiesību drošību. Arī tad, ja neiebilsti pret fotogrāfijas atrašanos sociālā tīkla vietnē, tev ir tiesības vērsties pie personas, kura to publicējusi, kā arī pie sociālā tīkla vietnes administrācijas un lūgt informāciju par tavu datu apstrādi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kā rīkoties, ja kāds bez atļaujas publicējis tavu foto

# data[].attributes.attachment_link.description
"Tīkšķu" medības ir viens no sociālo tīklu vietnēs izvietoto fotogrāfiju galvenajiem mērķiem. Taču ko darīt, ja nepavisam neesi cerējis uz šādu uzmanību? Visticamāk, vairākums cilvēku ir pabijuši situācijā, kad viņu fotogrāfijas, pašiem nezinot, ir nonākušas sociālo tīklu vietnēs.

# data[].attributes.attachment_link.title
LNMM atklās jaunu pastāvīgo fotogrāfiju ekspozīciju ← FOLD

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekspozīcijā parādītas 20. gadsimta 60.–90. gados tapušas fotogrāfiju sērijas un atsevišķi fotodarbi no LNMM krājuma, kuru autori ir divpadsmit fotogrāfi — Gunārs Binde, Māra Brašmane, Uldis Briedis, Zenta Dzividzinska, Andrejs Grants, Gunārs Janaitis, Gvido Kajons, Valts Kleins, Sarmīte Kviesīte, Ai…

# data[].attributes.headline
Foto sesija Rīgas tautas deju kolektīviem

# data[].attributes.subject
Foto sesija Rīgas tautas deju kolektīviem

# data[].attributes.body
mākslas foto

# data[].attributes.attachment_link.title
Rīgas tautas deju kolektīvi satiekas burvīgā foto projektā

# data[].attributes.attachment_link.description
"Savā rokrakstā" ir 2020. gadā aizsākta tradīcija, kas pulcē labākos Rīgas tautas deju ansambļus uz vienas skatuves, lai priecētu dejas mīlētājus ar sev un skatītājiem iemīļotām latviešu skatuviskajām dejām. Rīgas tautas deju ansambļi, gatavojoties koncertam "Savā rokrakstā", satiekas krāšņā fotoprojektā.

# data[].attributes.headline
Pasaules foto organizācijas foto galerija

# data[].attributes.subject
Pasaules foto organizācijas foto galerija

# data[].attributes.attachment_link.description
Judges are looking to reward originality, experimentation and imagination. This category actively encourages the creative use of the medium of photography in all its forms, from photograms to cutting-edge photographic techniques. Subject matter can be varied and may include abstract and conceptual ideas, but a creative concept and thematic link between the images is key.

# data[].attributes.body
Photoscape X
Ashampoo Photo Optimizer 2020
Pixrl X
Fotor

# data[].attributes.attachment_link.title
Kā uzņemt labu fotogrāfiju  | #SkolaNakotnei 2017

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valmiera iesaistījusies pasaulē lielākajā un visaptverošākajā cilvēku foto projektā "Inside out", kurā dažādās vietās visā pasaulē projektā iesaistītie cilvēki dalās ar savu foto portretu un stāstu, kļūstot par publiski aplūkojamu mākslas darbu.

Arī Valmierā kādā īpašā vietā pilsētā būs izstādīti lielformāta foto portreti. Kas tajos atainots, būs iedzīvotāju ziņā, jo par mākslas darbu būs iespēja kļūt ikvienam, portālu "Delfi" informē Valmieras pilsētas pašvaldības pārstāvji.

Valmieras projekta iniciatīva pasaules kartē tiks iezīmēta ar uzsaukumu "Notice us!" ("Pamani mūs!"). Kā uzsver projekta veidotāji, šī būs unikāla iespēja parādīt Latviju, mūsu kultūru, cilvēkus. Tas ir apliecinājums, ka ikvienam ir būtiska loma mākslas notikumos un norisēs.

"Ikvienam ir iespēja mainīt vidi, kur dzīvojam. Atzīmējot Valmieru un topošo Valmieras novadu pasaules kartē, ar projektā iesaistītajām valstīm dalīsimies priekos, sasniegumos, sāpēs, problēmās, risinājumos, iespējās," raksta pilsētas pašvaldības pārstāvji.

Valmierā lielformāta foto portreti tiks izvietoti vietā, kas nekad nav pieredzējusi fotoizstādi, kas pildījusi saimniecisku uzdevumu, kas slejas 45 metru augstumā virs pilsētas un ko iedzīvotāji, visticamāk, nekad nav iztēlojušies kā kultūrtelpu. Tas ir Valmieras bijušās katlu mājas skurstenis Rīgas ielā 25. Pēc projekta noslēguma plānots bijušajā katlu mājā veidot mākslas telpu. Tā būs vieta modernajai un laikmetīgajai mākslai, pašrealizācijai un mijiedarbībai ar pasaules mēroga mākslu.

Alpīnists, projektu vadītājs, bērnudārznieks, pensionēts būvuzraugs - projektā aicināts piedalīties ikviens. Foto portreti būs simbols brīvībai un mierīgai līdzāspastāvēšanai, pārmaiņām, kas nes labu, drosmei tikt pamanītiem, raksta projekta veidotāji.

No 15. līdz 19.martam dažādās vietās topošajā Valmieras novadā viesosies foto busiņš, kurā būs iespēja nofotografēties. Plašāka informācija par busiņa pieturvietām un laikiem pieejama Valmieras mājaslapā, sadaļā "Kultūra", projekts "Inside out". Fotoizstāde, kas būs apskatāma, pavēršot skatienu uz torņa smaili, būs aplūkojama aprīļa beigās.

Projekta "Inside Out" īstenošana Valmierā būs viena no nozīmīgākajām norisēm, Valmierai un topošajam Valmieras novadam esot ceļā uz Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu 2027.gadā. Projekts sasaucas ar Eiropas kultūras galvaspilsētas mērķiem aizsargāt un veicināt kultūras daudzveidību Eiropā un uzsvērt to kopīgās iezīmes, vairot iedzīvotāju piederības apziņu kopējai kultūras telpai, kā arī veicināt kultūras ieguldījumu pilsētu ilgtermiņa attīstībā.

Katra projekta "Inside Out" iniciatīva pasaulē ir dokumentēta un apskatāma interaktīvā kartē. Iedzīvotāji, kuri izvēlēsies piedalīties foto projektā, pievienosies tiem vairāk nekā 260 000 cilvēkiem 129 valstīs, kuri, publiski daloties ar savu foto portretu, vērš uzmanību neiecietībai, rasismam, atbalsta demokrātiskas vērtības, veicina klimata pārmaiņas, runā par integrāciju.

# data[].attributes.attachment_link.title
Valmiera iesaistījusies pasaulē lielākajā cilvēku foto projektā

# data[].attributes.attachment_link.description
Valmiera iesaistījusies pasaulē lielākajā un visaptverošākajā cilvēku foto projektā "Inside out", kurā dažādās vietās visā pasaulē projektā iesaistītie cilvēki dalās ar savu foto portretu un stāstu, kļūstot par publiski aplūkojamu mākslas darbu. Arī Valmierā kādā īpašā vietā pilsētā būs izstādīti lielformāta foto portreti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijas Televīzija ir valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Profesionālā vidējā izglītība pēc 9. klases, mācību ilgums 4 gadi, 3. profesionālās kvalifikācijas līmenis:

Profesionālā vidējā izglītība pēc 12. klases, mācību ilgums 2 gadi, 3. profesionālās kvalifikācijas līmenis:

Profesionālā bakalaura studiju programma, studiju ilgums 4. gadi, 5. profesionālās kvalifikācijas līmenis:

Sociālo zinātņu bakalaurs komunikācijas zinātnē, studiju ilgums 3 gadi (pilna laika klātienē) vai 4 gadi (nepilna laika klātienē):

Mācību priekšmeti, kuriem pievērst uzmanību skolas laikā

Ja vēlies kļūt par fotogrāfu, tad skolā īpašu uzmanību pievērs vizuālās mākslas, informātikas un fizikas apguvei.

# data[].attributes.attachment_link.description
Profesionālā vidējā izglītība Profesionālā vidējā izglītība pēc 9. klases, mācību ilgums 4 gadi, 3. profesionālās kvalifikācijas līmenis: Foto dizaina speciālists Fotogrāfs Profesionālā vidējā izglītība pēc 12. klases, mācību ilgums 2 gadi, 3. profesionālās kvalifikācijas līmenis: Foto dizaina speciālists Fotogrāfs Augstākā izglītība Profesionālā bakalaura studiju programma,

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SPECIALITĀTE - KuLTŪRAS MENEDŽERIS

Radošs, patstāvīgs un konkurētspējīgs speciālists kultūras pārvaldības jomā, kurš nodrošina dažāda mēroga projektu izstrādi, vadīšanu un koordinēšanu savā specializācijā gan Latvijā, gan Eiropā.

Specializācija - foto un video producĒŠANA

Paralēli vispārizglītojošajiem priekšmetiem humanitārajās zinātnēs un profesionālajām studijām kultūras menedžmentā, studenti iegūst praktiskas iemaņas gan fotogrāfiskā attēla un video materiāla lietišķajā veidošanā, gan arī radošā satura un koncepta izstrādē. Nozīmīgākā prasība šajā programmā ir izvirzīta jēgpilnas un mērķtiecīgi veidotas vizuālas konstrukcijas jaunrades prasmes apgūšana, kas pieļauj patstāvīgu darbu foto vai video producenta amatā, bet izcilības gadījumā attīsta kompetences darbam ar citu autoru veidoto materiālu, kas atbilst foto vai video redaktora un kuratora kompetences līmeņiem. Studiju plāna veidošanā ir iespējams izvēlēties nepieciešamo kursu apjomu no vairākiem studiju kursu moduļiem, tādējādi attīstot prasmes tieši tajās jomās, kas studentam ir visaktuālākās.

Studiju laikā tiek apgūta attēla veidošana ar digitālo un fizikāli-ķīmisko procesu, iemaņas darbam dabiskajā un mākslīgajā apgaismojumā, kā arī plašas digitālās apstrādes iemaņas. Prasmju slīpēšanai ārpuslekciju laikā pieejama laboratorija un foto studija. Izglītības procesā studenti iegūst priekšstatu par foto un video materiālu veidošanas tehnisko pusi, kā arī apgūst producēšanas procesa nianses vizuālo mediju jomā. Programmas saturs paredz jēgpilna un konkurētspējīga vizuāla vēstījuma sagatavošanas prasmes attīstību gan foto, gan video nozarēs. Tiek apskatītas gan pagātnē bijušās aktualitātes, gan arī mūsu laikmeta tendences un to atšķirības. Liekot uzsvaru uz vizuālo pratību (visual literacy), tiek veicinātas tās prasmes un iemaņas, kas ir pieprasītas tirgū, kā arī attīsta kompetences, kas nodrošina iespēju patstāvīgi attīstīties turpmākajās dzīves gaitās.

Zahars Subotins, "Ceļojums caur distanci" (2020). Foto projekts. RadioNabas fotokonkursa 8. dzimšanas dienai rīkotā fotokonkursa "Distance" finālists. Darbs uzvarēja arī skatītāju simpātiju balsojumā portālā LSM.lv.

Mārtiņš Cēsnieks, "Laima Jurča - dokumentālā īsfilma" (2021). Kvalifikācijas darbs: https://www.youtube.com/watch?v=SnjoDZyEml0

Kristaps Bērziņš. Dokumentālā īsfilma "MERINGUE - MENTORI" (2021). Kvalifikācijas darbs: https://www.youtube.com/watch?v=E8FsGlICWXM

- jāizpilda pieteikuma veidlapa;

- jāiesniedz 2 fotogrāfijas (3×4);
ic Uzņemšanas noteikumi 2020/2021
Sabīne Moore

sooremabine@gmail.com
27109904
Studiju daļa
DETALIZĒTI PAR SPECIALIZĀCIJU

# data[].attributes.attachment_link.title
Foto un video producēšana - LKA Latvijas Kultūras koledža

# data[].attributes.attachment_link.description
Studiju programma - Mākslas INSTITŪCIJU PĀRVALDĪBA SPECIALITĀTE - KuLTŪRAS MENEDŽERIS Radošs, patstāvīgs un konkurētspējīgs speciālists kultūras pārvaldības jomā, kurš nodrošina dažāda mēroga projektu izstrādi, vadīšanu un koordinēšanu savā specializācijā gan Latvijā, gan Eiropā. Specializācija - foto un video producĒŠANA Paralēli vispārizglītojošajiem priekšmetiem humanitārajās zinātnēs un profesionālajām studijām kultūras menedžmentā, studenti iegūst praktiskas iemaņas gan fotogrāfiskā [...]

# data[].attributes.attachment_link.title
Dokumentāla īsfilma - Fotogrāfs. MĀRCIS BALTSKARS

# data[].attributes.body
Apgūsi fotografēšanas pamatus un radīsi fotoattēlus, izstāstot savu stāstu, vēstījumu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cilvekstasti Latvijai - dabas fotogrāfs Kārlis Buškevics

# data[].attributes.attachment_link.title
Fotogrāfa profesija. Rīgas Stila un modes tehnikums. Ēriks Reiss, 2018.