# data[].attributes.body
הקהילה הגאה, הקהילה הפמיניסטית- מגוון קהילות שלא מבוססות מיקום אלא אידיאולוגיה, תפיסת עולם, מאפיינים מולדים וכו'. היסטוריה שמבוססת על מאבקים בעיקר, הגדרות של אנשים אחרים את הקהילה מבחוץ. אין הנהגה ספציפית אלא דמויות משמעותיות בהווה/ בעבר

# data[].attributes.body
קהילת אנ"ת- קהילת אמנים שהתחילה בתנועת הצופים- דרכה יצאתי לשנת שירות ולגרעיון נח"ל. יש קשר בין הבוגרים בנושאים שונים, בעיקר בהקשר לעשייה אמנותית, חברתית וחינוכית.

# data[].attributes.body
הקהילה אליה אני מרגישה השתייכות אליה הינה הכפר שלי כפר חורפיש אשר ממוקם  בהרי הגליל  העליון   באזור הררי באזור שמורת הטבע הר מירון . זהו הכפר הדרוזי הצפוני ביותר מכפרי הדרוזים בגליל.  היישוב הוכרז כמעוצה מקומית בשנת 1967.

# data[].attributes.body
הקהילה שאני משתייכת אליה היא הקהילה הנוצרית בישראל.
הדת הנוצרית בהתחלה הייתה בישראל, וקהילות נוצריות חיו בה כאלפיים שנים. מקומות המפגש הם בכנסייה ובחגים.
כמה מהטקסים של הקהילה, טבילה, וידוי והמיסה.

# data[].attributes.body
הקהילה אליה אני מרגישה שייכת היא קהילת קונדיטורים. קהילה שאין לה הנהגה מסוימת אבל יש בה דמויות משמעותיות ובולטות. מקומות המפגש הם בקבוצות הפייסבוק, המטבחים, הסדנאות ומפגשים. אני אישית מרגישה שגבולות הקהילה התרחבו המון בתקופת הקורונה ובגלל חוסר הגדרה ברורה.

# data[].attributes.body
אחת מהקהילות אליהן אני מרגישה שייכת היא קהילת מטפסי הבולדר.
מיקום ומפגשי הקהילה הם בעיקר בקירות הטיפוס או במקומות בשטח המוגדרים לטיפוס.
פחות הייתי אומרת שיש הנהגה בקהילת המטפסים אלא יותר תחושת קבוצתיות. אולי הייתי אומרת שיש יותר מנטורים מהם שואבים השראה או לומדים מהם.
התקשורת נעשית לעיתים בשפה שכוללת מושגים מעולם הטיפוס, אותם לקח לי זמן ללמוד :)

# data[].attributes.body
קהילת תושבי יד אליהו, בה אני מתגוררת בשנה האחרונה.
המיקום מחבר בינינו, הצורך בהיכרות עם השכנים וגם מטרות קונקרטיות כמו קניות משותפות או הליכה להפגנות.

# data[].attributes.body
הקהילה שלי היא היישוב עצמון שגדלתי בו. היישוב הוא חלק ממועצה אזורית משגב והוקם בשנת  1978. עצמון הוא יישוב קהילתי, כלומר, מתקיימים טקסים משותפים ביישוב, יש משמעות גדולה לחינוך ועשייה למען הקהילה. ביישוב יש ועדות לכל תחום (חינוך, תרבות, הועד.. ) והן אחריות לקידום ופיתוח אותו הנושא. המטרה של היישוב הקהילתי היא לאפשר קהילה תומכת ולייצר תחושת שייכות אך יחד עם זאת לאפשר חיים אינדיבידואלים ופרטיים.

# data[].attributes.body
הקהילה הערבית בכלולה  שהיא מאפיינת אותי בתוך המדינה כמיעוט ובמיוחד הקהילה הערבית הנוצרית...
משקל קהילה זו נמוך מאוד אשר ירד משקלה בקרב כלל האוכלוסייה הערבית במדינת ישראל והוא עכשיו עומד על 8% ובכפר יאסיף הנוצרים משקלים 53% מכלל האוכלוסייה.
מקומות המפגשים הם בכנסייה ובחגים ויש גם עוד חוגים המשותפים כמו הצופים.

# data[].attributes.body
הקהילה אשר הקרובה אליי השתייכות למשפחות השכול. אחי נפטר לפני מספר שנים. אין גבולות פיזיים לקהילה, אולי מלבד התארגנויות של ידע, תמיכה והעשרה במשפחות על ידי עמותות, אשר ניתן להסיק כי הן ההנהגה הבלתי פורמלית של הקהילה, לצד נציגי המשפחות הפעילים. קיימת מסורת של מפגשים של בני המשפחות השונות אשר חוו אובדן, במטרה לספק מקור לתמיכה והקשבה, חלל בטוח, עבור הקשיים העולים מהמצב. אולם, יש לציין כי לא כל בני הקהילה משתתפים באופן פעיל וחיצוני, אלא מעדיפים לשמור על פרטיותם. לדידי, הם עדיין חלק מהקהילה לכל דבר.

# data[].attributes.body
הקהילה שלי היא קיבוץ געש. הוקם בשנת 1951 על ידי גרעין דרום אמריקאי של השומר הצעיר. ממקום בצד המערבי של כביש החוף בין הרצליה לנתניה. הקיבוץ הוקם על ערך השותפות והקהילה בו מתקיימת עד היום, אבל בדרך שונה. הקהילתיות בקיבוץ מתבססת על חינוך קהילתי, תרבות, כלכלה משותפת לתושבים. כלל ההחלטות בקיבוץ מתקבלות על ידי התושבים, וההנ

# data[].attributes.body
הקהילה אליה אני מרגישה שייכת הכי הרבה הינה הקהילה הנוצרית בכפר שלי עיילבון.
בכפר שלי מתגוררים כ 6000 בן אדם, 5000 מהם נוצרים והשאר מוסלמים.
הקהילה שלי היא חלק מהזהות שלי, יש לנו מאפיינים וטקסים דומים.

# data[].attributes.body
הקהילה שאני שייכת אליה היא הקהילה הערבית המוסלמית במדינת ישראל.
הגדרתי הקהילה שלי כקבוצת אנשים הגרים באזור גאוגרפי משותף עם תכונה משותפת, היא הדת.
המטרה של הקהילה היא תמיכה ועזרה משותפת לפי הדת והתרבות שלנו.

# data[].attributes.body
קיבוץ עין דור, הוקם ב-1948 קצת לפני המדינה למרגלות הר התבור. הסבים שלי הגיעו עם גרעין השומר הצעיר מארה"ב, יחד עם גרעינים נוספים ממזרח אירופה לאחר מלחמת העולם השנייה.הקיבוץ מופרט קרוב ל-15 שנה אך שומר על קהילתיות בעזרת חגים גדולים, חינוך בלתי פורמלי, חגים וענפי עבודה. החלטות בקיבוץ עדיין מתנהלות ע"י הצבעות דמוקרטיות. בשנים האחרונות נוספה הרחבה לקהילה.

# data[].attributes.body
קהילת רקדני/ות סווינג - ההיסטוריה היא ארוכת שנים (שנות ה20 של המאה הקודמת), היא קיימת במדינות רבות. אני באופן אישי משתייכת אליה כאן, בארץ ובת"א. הקיום שלה הוא במספר ערים בארץ ובהרבה מאוד ערים ברחבי העולם. ישנם טקסים ומסורות - סוגי תחרויות שונים ומורים וותיקים ומנוסים מאוד שנתפסים כ"מנהיגים" לעתים של סגנונות מסוימים. מטרות הן ללמד את הסגנון, להפיץ אותו, ולתת את האפשרות לאנשים להתפתח ולהשתייך.

# data[].attributes.body
הקהילה אלייה אני מרגישה שאני הכי משתייכת היא מושב עין תמר- המקום בו גדלתי. מושב חקלאי שיתופי שהוקם בשנת 1982.  המושב הוא מאוד משפחתי, יש המון אירועים משותפים, תחושת שייכות וגאווה גדולה. וותיקי המושב שמו להם למטרה להקים מושב חקלאי ציוני, לשמור על הגבולות, ולקיים קהילה שיתופית. היום המטרה היא לייצר קהילה משפחתית, ותומכת.

# data[].attributes.body
קהילה בעתלית.
הוקמה לפני כמה שנים. מקומות המפגש הם בעיקר שבתות, חגים ואירועים מיוחדים.
מטרות - ליצור אווירה של קהילה, לסייע אחד לשני בשעות בשעות משבר ושינוי, לתרום לעתלית.

# data[].attributes.body
הקהילה האתיופית :)