# data[].attributes.body
Kunskapskrav i historia

Vi börjar med att titta betygskriterierna i historia på skolverkets hemsida.

Arbetssätt under arbetsområdet

Genomgångar, filmer, textläsning med frågor och arbetsuppgifter, källövningar

Bedömning av arbetsområdet

Bildredovisning, diskussioner och skriftligt prov

Första världskriget

Vi kommer att börja med Första världskriget, men för att förstå varför "Det stora kriget " 1914-1918 bröt ut behöver vi backa bandet lite.

Så vi börjar med att se en film om kolonialismen (20 min) från SLI. Efter filmen går vi igenom lite begrepp:

Kolonialism - Europeiska länder skaffade sig landområden (lydstater) i andra delar av världen för att tjäna pengar, sprida kristendomen och den västerländska civilisationens idéer.

Imperialism - Målsättningen med imperialismen var att lägga under sig främmande folk och länder. Det blev en kapplöpning/tävling mellan främst de Europeiska länderna som handlade om makt och kraftmätning.

Nationalism - Tanken om att människor med samma språk, religion, kultur och historia skulle bo i samma land växte fram under 1700-talet. Detta skapade spänningar mellan olika  länder med flera olika folkgrupper.

Nationalismen påminde om en tävling: ju större och bättre den egna nationen var, desto större var chansen att nationen skulle överleva i kampen mellan länderna.

Rasism- föreställningen att den egna rasen är överlägsen andra folkgrupper

Övertygelsen om att vita var överlägsna människor med annan hudfärg var bilden i Europa

Industrialism – Europas länder var först i världen med att ställa om till ett industrisamhälle. Det gav dem ett ekonomiskt försprång. Till industrin behövde de råvaror som de ibland tog ifrån kolonierna.

Extra: Imperialism och kolonialism från Binogi.

# data[].attributes.body
Genomgång

Vi går igenom situationen i Europa med Tyskland som en ny stormakt med få kolonier men en välutvecklad industri.

Filmklipp: Kolonialiseringen av Afrika (4 min).

Berlinkonferensen från Binogi.

Begrepp

Stormakter – ekonomiskt starka länder med stort inflytande politiskt.

Stormaktsförbund – Länder går samman för att samarbeta och hjälpa varandra vid ett eventuellt krig.

Ententen – Storbritannien, Frankrike, Ryssland

Trippelalliansen – Tyskland, Österrike-Ungern, Italien

Slavistiska förbundet – Ryssland och folket på den baltiska halvön känner gemenskap pga. deras närbesläktade språk och gemensamma kyrka, kristna ortodoxa kyrka. Ryssland stöder slaviska folkets kamp för självständighet från Österrike-Ungern.

Gå in på Flashcards för att reptera begreppen från den här lektionen och lektion 1.

Exit ticket: Kahoot

Eventuellt fortsätter vi  med att se filmen Max 1800tal- uppfinningarnas århundrade på SLI (27 min).

# data[].attributes.body
Den stora frågan 1914 var om det skulle bli fortsatt fred eller krig? ( a472) I dag kommer vi att jobba med det samt sidorna a5978 Fredsfaktorer och a6431 Krigsrisker

I Europa hade det i princip varit fred sedan det fransk-tyska kriget 1871.

1. Förklara varför det fanns stora förhoppningar 1914 att det inte skulle bli krig utan fortsätta vara fred.

2. Förklara varför det ändå blev krig 1914, vilka krafter var det som ledde till krig?

3. Berätta vad de två stora allianserna under första världskriget hette och vilka länder ingick i dem?

Vi summerar orsakerna till kriget

K - Kungamakten

A- Allianserna

M- Militär upprustning

I- Imperialismen

N- Nationalismen

Exit ticket: Kahoot

Alternativt: Lättläst Första världskriget, läs och jobba med del 1 och 2,. Måla sedan i stormaktsförbunden på den bifogade kartan och fyll i "krutdurken".

# data[].attributes.headline
Lektion 4 Krigsutbrottet sommaren 1914 - "Skottet i Sarajevo"

# data[].attributes.subject
Lektion 4 Krigsutbrottet sommaren 1914 - "Skottet i Sarajevo"

# data[].attributes.body
I dag ska titta på den händelse som blev den utlösande faktorn till Första världskriget - "skottet i Sarajevo". Vi ser filmen och diskuterar den efter.

Sedan läser du texten sommaren 1914 i Gleerups. Id a:472

och det plötsliga utbrottet id a:434

Du kan också titta på begreppafilmen (4 min) id a:6451 om orsaker till 1a VK

EXTRA: Skottet i Sarajevo (5.35)

# data[].attributes.body
Genomgång en översiktlig genomgång av krigsutbrottet och vad som hände sedan.

Alternativt fortsätter ni att jobba med "Lättläst Första världskriget" och del 3-5.

# data[].attributes.headline
Lektion  6 Skyttegravskriget på västfronten

# data[].attributes.subject
Lektion  6 Skyttegravskriget på västfronten

# data[].attributes.body
Vi ser filmen Thierry i  Frankrike(30 min)

Diskutera filmen 2 och 2 med hjälp av dessa frågor:

-Varför vill Thierry gå med i kriget?

-Varför vill man avrätta honom när han deserterat när det är ont om folk?

-Varför ville den äldre mannen skydda Thierry?

-Vad var nackdelen med de franska soldaternas uniformer inledningsvis?

-Hur förändrades Thierrys tankar och känslor kring kriget?

-Hur kunde han släppas och få åka hem?

Eget arbete läs igenom stycket skyttegravskriget på västfronten id a:976 , gör minns du och svara sedan på frågorna nedan.

1. Berätta vilka olika nya vapen man hade utvecklat och använde under första världskriget.

2. Förklara hur skilde sig sättet att föra krig under första världskriget från hur man tidigare fört krig.

EXTRA: "Skyttegravar och nya vapen" (5.30) samt Västfronten (4 min).

# data[].attributes.body
Vi pratar om hur kriget på västfronten gick till - skyttegravar. Vi googlar på bilder från skyttegravarna och tittar på dem.

Varför blev det stillastående?

Varför var det en dålig krigsstrategi?

Varifrån kom alla soldater när så många dog?

Fundera först själv på hur ni tror det var att leva där? Sedan kan du läsa en text om livet i skyttegravarna.

Film om livet i skyttegravarna

Vi tittar på Grym kemi som ligger på UR. Film om senapsgasen mm

Julfreden - ett klipp på 5 min

Vi ser filmen om Frieda från Tyskland

# data[].attributes.body
Vi börjar med att se filmen  om  Östfronten (4.44).

Läs sedan enskilt igenom östfronten och svara på frågan:

1. Hur skiljde sig kriget på östfronten från kriget på västfronten?

Svaret skriver du ned i skrivboken

EXTRA OM DU HINNER INNAN FILMERNA: Läs igenom sidan om övriga fronter och gör tillhörande uppgifter

Därefter tittar vi gemensamt på nedanstående filmer.

Snabbkoll på 1a vk - film 3.40 NE

Första världskriget - film 20 min SLI (inloggning krävs)

Vi diskuterar filmen och reflekterar över innehållet.

Vad lärde ni er som var nytt? Vad var särskilt förvånande eller värt att minnas?

Filmen nedan ser vi om vi hinner.

Mischa i Ryssland

# data[].attributes.headline
Lektion 9 Sjökriget och handelsblockaderna

# data[].attributes.subject
Lektion 9 Sjökriget och handelsblockaderna

# data[].attributes.body
Läs igenom avsnitten de sista krigsåren [id:a846]och gör minns du samt ordkunskapen som hör till avsnittet.

Tänk: När och varför gick USA med i kriget

Vi kollar på en Binogifilm om USA:s inträde i kriget.

Vi ser filmen om Jessika från USA

EXTRA: Kriget drabbade alla

# data[].attributes.headline
Lektion 10 - Analys av propagandaaffischer

# data[].attributes.subject
Lektion 10 - Analys av propagandaaffischer

# data[].attributes.body
i grupper om 3 eller 4 st tittar ni på bifogade affischer och diskuterar tillhörande frågor.

EXTRA: Gör enskilt uppgiften i Gleerup om propagandaaffischer

Vi samlar ihop gruppernas resonemang i helklass.

# data[].attributes.body
Genomgång vi går tillsammans igenom vad vi kom fram till i våra analyser av propaganda affischerna. samt diskuterar om de kan ha något samband med vad vi såg i filmen

Vi ser filmen om Allison i Skottland

# data[].attributes.body
Vi börjar med att titt på en film om källkritik från Levande historia (4 min).

Du kan även kolla på en binogifilm som förklarar vad källkritik är

Uppgiften ovan utgår ifrån att du ska skriva ett arbete om livet i skyttegravarna. Vilka av ovanstående källor är då användbara.

De frågor man bör ställa sig när man kritisk granskar en källa är:

Första/andrahandskälla: om det finns två eller fler källor till samma händelse, är de självständiga eller bygger de på varandra? Är källan en förstahandskälla, eller finns det en rad källor mellan händelsen och vår källa?

Äkthet: vem har skrivit texten? Är personen den som den utger sig från att vara, eller är texten t.ex. en förfalskning? Vet personen mycket om det som den skriver om?

Tendens: varför, i vilket syftet, har texten skrivits? Försöker den beskriva sanningen eller är den skriven för att påverka den som läser på något sätt?

Tid: När är texten skriven? Strax efter händelsen eller långt efter? Har det gått lång tid påverkas trovärdigheten.

# data[].attributes.body
Vi pratar lite om att Italien bytte sida och varför de gjorde det

Den italienska fronten

År 1914 förklarade den italienska regeringen att Italien var neutralt trots att landet tillhörde centralmakterna. Ett år senare bytte landet sida och förklarade krig mot sin gamla bundsförvant Österrike. Orsaken var ett löfte från ententens regeringar om ett landområde i södra Österrike där det i huvudsak fanns en italiensk befolkning. Striderna på den italienska fronten blev sedan mycket hårda och fördes långt in i Italien.

EXTRA: Vi kan göra en kahoot (eller sparar vi den)

Vi ser filmen om Tobias i Österrike

# data[].attributes.body
Vi går igenom Ryska revolutionen, Vapenstilleståndet och Versaillesfreden.

Läs på egen hand igenom Versaillesfreden id a:999 och gör tillhörande uppgifter.

Svara sedan på frågan:

Vilka konsekvenser fick första världskriget? Tänk både på landgränser, samt länders ekonomiska, politiska och sociala situation.

# data[].attributes.headline
Lektion 15 Ryska revolutionen & Spanska sjukan

# data[].attributes.subject
Lektion 15 Ryska revolutionen & Spanska sjukan

# data[].attributes.body
Du jobbar på egen hand med textmaterialen om Ryska revolutionen som ligger länkad och Spanska sjukan som bifogas ovan. Du kan också få detta i pappersform.

Läs texterna och skriv en kort sammanfattande text om de båda händelserna i din skrivbok. Tänk:

Vad hände, när och hur gick det till. Väv in orsaker och konsekvenser när du beskriver.

Om du vill tittar du på binogifilmerna nedan istället för att läsa texten om ryska revolutionen.

Textmaterial och frågor om Ryska revolutionen

4 filmer på binogi om Ryska revolutionen

Under lektion 16 ligger 2 filmer och två texter om Spanska sjukan som du också kan välja att titta på eller läsa

# data[].attributes.body
För att förbereda dig kan du titta igenom häftet vi arbetat med som ligger bifogat på lektion 3 samt kapitlet om första världskriget i Gleerups. Viktigt är också materialet om källkritik och övningen att analysera propaganda.

Du kan också läsa igenom häftet som ligger överst på denna lektion. Det är en bra sammanfattning över hela arbetsområdet.

Titta igenom sammanfattningen i Gleerups

Titta gärna igenom alla begreppafilmer i Gleerups

Läs igenom alla sidor om 1a världskriget i Gleerups

Tänk på att du klicka i lättläst text och också lyssna på texten om du vill.

So-rummet har två genomgångar som sammanfattar orsaker och konsekvenser.

Läs även igenom de Power Point som finns i padleten

och de anteckningar du har från lektionerna

Följande frågeställningar kan hjälpa dig:

1. Mellan vilka år varade första världskriget?

2. Vilka bakomliggande orsaker gjorde att det snabbt blev ett så stort krig i Europa med flera länder inblandade? Tänk på KAMIN som hjälper dig att lista orsakerna. a6431

3. Vilken händelse orsakade att kriget bröt ut? Berätta vad som hände och varför. a434

4. Vilka länder var med? Hur såg allianserna ut? a6431

5.Beskriv hur skyttegravskriget gick till. Nya vapen? a976

6.När gick USA med och varför? Binogi

7. Hur och när tog kriget slut? Västfronten/Östfronten. a846

8.Vad innebar Versaillesfördraget för Tyskland? a999

9. Vilka konsekvenser fick första världskriget? Tänk både på landgränser, samt länders ekonomiska, politiska och sociala situation. a999

10. Kunna principerna för källkritik och kunna använda dem - göra en källkritisk analys. Se film om källkritik

11. Kunna göra en analys på en propagandaaffisch. Läs Power pointen från lektion 11

Viktiga begrepp att kunna beskriva och använda:

allians, ententen, trippelalliansen, kungamakt, militär upprustning, imperialism, nationalism, kapprustning, mobilisering, svarta handen, svarta veckan, schlieffenplanen, skyttegravar, ingemansland, propaganda- affisch, revolution, u-båt, spanska sjukan, krigsskadestånd, Versaillesfreden

Anpassat - enklare upplägg

Alternativt arbetar elever med binogifilmerna

Se en film, repetera begreppen som ligger under filmen och gör sedan en quiz. Läs den bifogade texten vid behov.

Sätt på text på modersmålet när du ser filmen om det hjälper dig.

# data[].attributes.body
I våra arkiv

# data[].attributes.attachment_link.title
Arkiven berättar om pandemin spanska sjukan

# data[].attributes.attachment_link.description
1918–20 dog mellan trettio och hundra miljoner människor i spanska sjukan världen över. Det muterade viruset skördade fler offer än hela första världskriget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den verkade inte så märkvärdig först. En influensa, som vilken som helst. I början av juli 1918 kallades doktor Henrik Berg i Stockholm till en patient, den rike vetenskapsmannen och affärsmannen Per Håkansson - som en gång i tiden skapade desinfektionsmedlet Salubrin under sin fåfänga jakt på ett botemedel mot tuberkulos.

Nu var Håkansson snart 75 år gammal, och sedan tidigare plågad av ett smärre hjärtfel. Han hade precis anlänt till Stockholm från sin hemstad Eslöv i Skåne, där han hade dragit på sig smittan och nu bidrog han till att sprida den i huvudstaden.

Berg undersökte patienten, och noterade de klassiska symptomen: hög feber, huvud- och muskelvärk, kraftiga svettningar. Och, framförallt, en stor trötthet. "Jag är så matt", sa Per Håkansson, gång på gång, då doktorn undersökte honom. Till sist var patienten så svag att han bara kunde viska. Ingen medicin läkaren hade att föreskriva hjälpte. Efter en kort dödskamp avled Håkansson.

Fler än 50 miljoner döda

I efterhand skulle doktor Henrik Berg säga sig vara säker på att Per Håkansson var den förste svensk som dog i influensaepidemin som gått till historien som spanska sjukan - 1900-talets värsta farsot, ansvarig för fler än femtio miljoner dödsoffer världen över.

Långt fler dog alltså av denna epidemi än i hela första världskrigets alla strider tillsammans. Och den drabbade människor över hela jorden, värst i relativt isolerade områden, som hos inuitbefolkningen i Alaska eller på Söderhavsöar, där befolkningen helt saknade immunitet, och där på sina håll nästan hälften av alla människor dog.

Influensa rapporterades i Spanien

Men allt detta blev tydligt först i efterhand. Till att börja med var Håkanssons död inte direkt märkvärdig. Visst var det ovanligt med ett utbrott av influensa mitt i sommaren, juli är inte direkt den vanliga säsongen för influensa. Och visst kunde man i tidningarna läsa om att en farlig sjukdom spreds på andra håll i världen.

Särskilt tycktes den härja i Spanien. Landet var inte inblandat i världskriget som ännu pågick och tidningarna var därför inte censurerade, vilket gjorde att oroande nyheter spreds fritt. Det var därför som sjukdomen kom att förknippas med och döpas efter just Spanien.

I Västerås bodde den högt ansedda fru Ingeborg af Billbergh, som regelbundet skrev brev till sina utflyttade döttrar. Hennes brev ger en levande bild av livet i Sverige denna sommar 1918, världskrigets sista år, då politiska oroligheter rådde sedan länge och matbristen ända sedan föregående år varit påtaglig i stora delar av landet.

I Ingeborgs brev nämns "spanskan" för första gången i slutet av juli, men då i ganska obekymrad ton: "Den är så lindrig att man ej behöver oroas om man får den."

Spanskan började milt

Visserligen rapporterades att fler än 10 000 svenskar hade insjuknat bara under denna första månad, men endast några tiotal avled, och då i allmänhet sådana som redan var mycket svaga eller gamla. Enstaka dramatiska händelser uppmärksammades i och för sig. Ett exempel var den unge norske poeten Einar Solstad som hastigt dött i influensan - vilket i sin tur fick hans hustru att i förtvivlan begå självmord, "över hans dödsläger", som det hette i en tidningsartikel.

Men det var enstaka händelser. Ännu i slutet av juli kunde den svenska Medicinalstyrelsen, myndigheten som var ansvarig för landets sjukvård, rapportera att influensan visserligen var mycket utbredd, "men i det stora hela av mild natur".

Redan i augusti började dock dystrare nyheter att sippra fram. En ny våg av samma influensa började sprida sig. Det var som om den ursprungliga sjukdomen hade förändrats och börjat gå till våldsammare angrepp. De som redan drabbats av den lindrigare versionen var immuna, men andra kunde drabbas desto hårdare.

Rallare dog i sin barack

Den nya, aggressiva varianten uppmärksammades även i Ingeborg af Billberghs brev. Den 11 augusti skrev hon om att spanska sjukan "ju mest angriper ungdom". Och i tidningarna nämndes allt fler dramatiska dödsfall, särskilt bland järnvägsarbetarna i Norrland.

Mest uppmärksamhet fick "en hemsk tilldragelse", som ägt rum utanför Östersund. Där pågick bygget av inlandsbanan för fullt, och i en barack bodde fem järnvägsarbetare, som alla insjuknade. I en tidningsnotis berättades om att de inte hade kunnat få tag i mat, för överallt i bygden "härjade epidemin och de friska voro rädda för smittan". Efter en tid dog en av arbetarna, "och en annan sprang i feberyrsel ut, men hittade tillbaka till baracken och dog på golvet".

De tre andra överlevde, men var för svaga för att kunna ta hand om de döda. Liken blev därför liggande i baracken, tills hjälp slutligen anlände.

Få åtgärder för att minska spridningen

I början av hösten 1918 spred sig influensan med häpnadsväckande hastighet, i allt vidare cirklar ut över Sverige. De ansvariga myndigheterna, med Medicinalstyrelsen i spetsen, valde dock att ligga lågt. Vissa högljudda röster krävde storskaliga åtgärder, som att alla skolor, restauranger och biografer skulle stängas. Men de ansvariga tyckte att det var överdrivet. Istället överlät man åt varje enskild kommun att fatta beslut i sådana frågor - och så skedde bara sporadiskt. I Västerås stängdes till exempel biograferna under någon vecka, men öppnades snart igen, efter att biografägarna hade protesterat.

Att överhuvudtaget försöka minska spridningen av influensan var ändå i det närmaste lönlöst, enligt den allmänna åsikten. Detta skulle senare motsägas av erfarenheter från USA. Om man vidtog långtgående åtgärder för att minska smittspridningen kunde antalet drabbade begränsas kraftigt innan epidemin dragit förbi. Men det visste man inte då.

Jättelik repövning fick förödande följder

Inte heller rikets högsta ledning prioriterade att försöka begränsa smittspridningen. Det stod klart när hela 117.000 värnpliktiga skulle kallas in för en omfattande repövning. Första världskriget rasade som sagt ännu, och att Tyskland inom bara några månader skulle kapitulera var inte lätt att veta. Samtidigt var det uppenbart att trängseln i kasernerna var som gjord för en explosiv spridning av influensan. Frågan skickades därför vidare till regeringen - som gav klartecken till att genomföra övningarna.

Det var ett beslut som fick förödande följder. Militärsjukhus runt om i landet blev snabbt överfulla och logement fick göras om till sjukläger. Sammanlagt skulle ungefär en tredjedel av alla inkallade till sist bli sjuka.

I Västerås noterade Ingeborg af Billbergh i mitten av september att fler än tusen man låg nedbäddade på regementet. Överstinnan och andra officersfruar hade fått rycka in som sjukvårdspersonal. I ett brev beskrev af Billbergh den dystra stämning som rådde: "Här fortfarande förstämning i stan, 46 döda af våra beväringsgossar, landets blomma går ju åt."

Snart fick hon dessutom höra att en präst vid namn Joel Åkesson som hjälpt till att vårda de sjuka också drabbats - och avlidit. "Åkessons död ohygglig. Fru och sköterska lär ligga; man hör bara klockorna ringa", skrev Ingeborg af Billbergh.

Prins Eriks död chockade Sverige

Det var under denna dystra tid, den 20 september 1918 närmare bestämt, som ett av de mest uppmärksammade dödsfallen ägde rum. Kung Gustaf V:s yngste son, prins Erik, hertig av Västmanland, avled i spanska sjukan i sin våning på Drottningholms slott, bara 29 år gammal.

Prinsens dödsfall var en chock och en ögonöppnare för många. Om till och med en av rikets allra högst uppsatta kunde dö, med tillgång till all möjlig medicinsk omvårdnad, då kunde förstås vem som helst drabbas. Det började bli alltmer uppenbart att just den här influensan verkligen var något exceptionellt, en hemsökelse som påminde om historiens mest ökända farsoter.

Virus ännu oupptäckta

Särskilt skrämmande var att man inte visste riktigt hur influensan spreds och vad som orsakade den. Under 1800-talet hade läkarvetenskapen gjort stora framsteg på många områden. Man hade bland annat kunnat visa att sjukdomar som pest, spetälska och tuberkulos spreds av mikroorganismer som kallades bakterier. Men influensa orsakades uppenbarligen av något annat, fast det var ännu oklart vad.

Först åtskilliga år senare skulle läkare få tillgång till tillräckligt starka mikroskop för att kunna bevisa att det finns ytterligare en slags minimala mikroorganismer, många gånger mindre än bakterier - virus.

Huskurer med konjak

Och mot virus finns inga botemedel, ens i dag. Istället får man nöja sig med att försöka lindra symptomen. Råden för en influensadrabbad är därför på många sätt samma i vår tid som de var den förfärliga hösten och vintern 1918. Patienten ska vila, dricka mycket vätska och ta medicin för att få ner febern.

Under spanska sjukans tid provades också en stor mängd improviserade huskurer - särskilt alkohol ansågs vara till hjälp. Ofta föreskrevs konjak till alla drabbade, även för sådana som i normala fall aldrig drack en droppe sprit.

Faktum är att denna mest grundläggande omvårdnad också tycks ha gett viss effekt. De personer som tidigt ordinerades vila och togs om hand ordentligt hade större chans att överleva än de som försökte visa sig starka och arbeta på.

Lunginflammation vanlig följdsjukdom

Särskilt gällde det för de patienter som drabbades av lunginflammation till följd av influensan, vilket var en vanlig sidoeffekt.

Lunginflammation i sin tur orsakas av bakterier, och är därmed en följdsjukdom som i dag kan behandlas, men som det 1918 helt saknades medicin mot. I de mest akuta fallen fanns det dessutom ännu mindre som läkarna kunde göra - i vissa fall angrep viruset som orsakade spanska sjukan med stor hastighet lungorna, som fylldes med vätska så att patienten drabbades av så kallat lungödem.

Av syrebrist mörknade den drabbades hud varpå döden ofta kom fort - efter bara några dagar. När en sådan patient obducerades kunde lungorna vara helt upplösta, vilket inledningsvis fick vissa läkare att tro att spanska sjukan i själva verket var en slags lungpest.

Spanskan drabbade unga vuxna

Särskilt utmärkande, och skräckinjagande, var det faktum att influensan så ofta drabbade unga vuxna. I normala fall är det framförallt äldre, eller personer som av andra skäl har nedsatt motståndskraft, som löper störst risk att dö av en influensa. Men spanska sjukan dödade oftare i övrigt friska människor i åldrarna mellan 20 och 40, vilket länge förbryllade forskarna.

I dag har man insett att det berodde på att viruset provocerade fram en kraftig överreaktion hos de sjukas eget immunsystem, vilket är starkast just hos unga vuxna. Detta ledde i sin tur till att den sjukes lungor blev påverkade, vilket kunde leda antingen till hastig lungkollaps eller i varje fall till lunginflammation. Kroppens eget försvar kom alltså att skada den sjuke, istället för att hjälpa.

Vården klarade inte alla sjuka

Under hösten och vintern 1918 anmälde sig hundratusentals människor sjuka, men det verkliga antalet smittade var mycket större. Samhällets resursbrist blev snabbt uppenbar. Det fanns visserligen en beredskap för att hantera epidemier, med särskilt utsedda epidemilasarett, men de var tänkta för utbrott av sjukdomar i mindre skala, som kolera eller spetälska.

Bristen på läkare och sjuksköterskor blev också akut. Läkarstudenter fick därför dispens för att börja arbeta på riktigt, och alla tillgängliga sköterskor kallades in. Bland dessa kan nämnas de så kallade hjälpsystrarna, utbildade av Röda korset för att hjälpa till i händelse av krig.

Men att rycka in som läkare eller sjuksköterska var ett farligt uppdrag. Många av de extrainkallade var dessutom unga, precis i den åldersgrupp som var som mest utsatt. Trots att dessa grupper hade tillgång till bra sjukvård skedde därför många dödsfall även bland vårdpersonalen.

Sjuksköterskor dog i Jämtland

Från Jämtland berättas till exempel om fyra unga sköterskor som dog på kort tid, två på Östersunds lasarett och två i det lilla samhället Åsarna. I en kommentar från sjuksköterskornas fackorgan hyllades de döda på ett sätt som visade vilken slags offervillighet man förväntade sig av sjuksystrarna: "På ett hedersamt sätt ha de slutat sina liv - mitt i arbetet utan tanke på egen risk. En bättre död finns ej".

Ett liknande öde drabbade 22-åriga Stina Serafia Pettersson i Kalmar. Hon höll på att utbilda sig till sjuksköterska, men var hemma på lov då en man i bygden blev sjuk. Hans familj bad henne att vårda honom, vilket hon inte tyckte sig kunna säga nej till. Men hon insjuknade själv och dog.

Hennes syster Jane, som överlevde, talade hela livet om Stina, om hennes många talanger och om hennes sorgliga öde. Senare kom barnbarn i släkten att ärva Stinas namn, för att på så sätt att vårda hennes minne. I detta avseende är Stina Pettersson och hennes historia typisk - många av dem som gick bort i spanska sjukan kom att få framträdande platser i familjeberättelser och släktkrönikor.

Fler dog i norr än i söder

Redan vid nyår 1918 hade sjukdomen kulminerat. Enligt den officiella statistiken hade inte färre än 27. 379 svenskar dött i influensa. Under 1919 skulle sedan nya utbrott äga rum, och i vissa fall - särskilt i avlägsna delar av Norrland - slog sjukdomen till på allvar så sent som 1920. Först därefter var angreppet äntligen över. Officiellt hade då 516.000 svenskar insjuknat - cirka nio procent av befolkningen - men i själva verket hade antagligen så många som en tredjedel av alla svenskar drabbats i någon fas.

I vissa städer, framförallt i södra Sverige, där många insjuknade i den första lindrigare versionen av influensan, dog relativt få människor. På andra håll, som i Östersund och ännu längre norrut, där det bodde många inflyttade unga arbetare och där immuniteten mot liknande influensor var låg, blev antalet dödsfall stort.

Värsta epidemin sedan pesten

Sammanlagt krävde farsoten närmare 40.000 svenskars liv, vilket gör spanska sjukan till det värsta enskilda sjukdomsutbrottet i landet sedan pestens år i början av 1700-talet. Trots det stora antalet insjuknade och döda har spanska sjukan haft en undanskymd ställning i historieskrivningen, och snarare behandlats som en fotnot än som ett betydande ämne i sig. Så var det för övrigt även i viss mån redan medan epidemin härjade.

I offentlig debatt och i nyhetsflödet spelade influensaepidemin en förvånansvärt underordnad roll, har historikern Margareta Åman visat. Det fanns så mycket annat att diskutera - första världskrigets slut, hotet om en socialistisk revolution och kraven på ny konstitution med rösträtt för alla, bland mycket annat. Influensan drabbade visserligen många, men sågs i första hand som en olycklig följd av kriget, och något man därför inte kunde göra något åt mer än att uthärda.

I efterhand var det däremot nästan tvärtom, visar Åman. Av levnadsberättelser från dessa dramatiska år framgår att för många var det inte världskriget och dess slut som man mindes bäst, utan spanska sjukan och dess härjningar. Så skräckinjagande var farsoten för dem som mötte den på nära håll.
Publicerad i Populär Historia 6/2018

# data[].attributes.attachment_link.description
Den verkade inte så märkvärdig först. En influensa, som vilken som helst. I början av juli 1918 kallades doktor Henrik Berg i Stockholm till en patient, den rike vetenskapsmannen och affärsmannen Per Håkansson - som en gång i tiden skapade desinfektionsmedlet Salubrin under sin fåfänga jakt på ett botemedel mot tuberkulos.