# data[].attributes.headline
Pentru clasa pregatitoare  vezi butonul Inscriere in invatamantul primar 2013 sau click pe linkul de aici

# data[].attributes.subject
Pentru clasa pregatitoare  vezi butonul Inscriere in invatamantul primar 2013 sau click pe linkul de aici

# data[].attributes.body
 EUROPA jocuri noi , intrati pe wikispaces sau urmati linkul apasand pe "view"

# data[].attributes.attachment_link.title
Toporopa learning games: Geography of the United Kingdom, Ireland and Europe.

# data[].attributes.attachment_link.description
Educational games about the United Kingdom, Ireland and Europe. Test your knowledge of the geography of England, Scotland, Wales, Northern Ireland, Ireland and Europe

# data[].attributes.body
GEOPOLITICA= ansamblul actiunilor  interprinse de tari, grupuri etnice, corporatii sau alte entitati ce au putere de decizie si influenta la nivel international

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
categorie: Diverse

nota: 7.15

nivel:

Determinism geografic / vointa libera a statelor

În ultimii ani, frazele "pozitia geopolitica buna a României", "valoarea geopolitica", "importanta geo-strategica" ale diverselor unitati de relief sau ale diverselor regiuni au fost repetate pâna la epuizare, astfel ca s-a ajuns la situatia ca ele sa nu mai îns[...]
Preview referat: Romania - prezentare monografica
Determinism geografic / vointa libera a statelor

În ultimii ani, frazele "pozitia geopolitica buna a României", "valoarea geopolitica", "importanta geo-strategica" ale diverselor unitati de relief sau ale diverselor regiuni au fost repetate pâna la epuizare, astfel ca s-a ajuns la situatia ca ele sa nu mai însemne mare lucru. Consecintele acestei goliri de sens sunt multiple. Pe de o parte, nu se mai stie exact ce se afla în spatele acestor fraze, ele sunt doar metafore magice ale discursului public în general, metafore care, aparent, deschid caile de comunicare, dar care, în realitate, nu mai transmit nimic. O alta consecinta ar fi aceea ca simpla lor rostire ofera un anumit sentiment de suficienta, ceea ce a facut ca "pozitia avantajoasa din punct de vedere geopolitic" sa nu mai fie pusa deloc în valoare si chiar sa constituie un handicap.

În contextul unui curs de geopolitica ne propunem o recuperare a continutului acestor fraze. Pentru aceasta, unul dintre cursurile care au ca subiect geopolitica româneasca este dedicat unei prezentari monografice a pozitiei geopolitice a tarii noastre, pornind de la elemente de relief, granite, pâna la vecinatati, simboluri geopolitice. Speram ca în urma acestui curs sa întelegem cu adevarat cuvintele lui Gheorghe I. Bratianu, care afirma ca: "Noi traim aici la o raspântie de drumuri, la o raspântie de culturi si, din nefericire, la o raspântie de navaliri si imperialisme. Noi nu putem fi despartiti de întregul complex geografic care, cum veti vedea, ne margineste si ne hotaraste destinul, între cele doua elemente care îl stapânesc, muntele si marea. Ceea ce as vrea sa apara lamurit este ca pentru a ne întelege trecutul, trebuie sa întelegem mai întâi întregul complex geografic, istoric, geopolitic, din care acesta face parte" (Gh. I. Bratianu, "Chestiunea Marii Negre. Curs 1941-1942", pag 11-12).

Faptul ca recurgem la o asemenea monografie nu înseamna ca suntem prizonierii determinismului geografic, ca am considera ca acest complex de care vorbeste Gh. I. Bratianu este un factor de îngradire a modului de vietuire a unui stat. Rigorile disciplinei nu ne-ar permite acest lucru, deoarece, asa cum spune si întemeietorul de fapt acesteia, suedezul Rudolf Kjellen, în Prefata la lucrarea "Marile puteri de dinainte si de dupa razboiul mondial", "stiinta nu neaga vointa libera a statelor, dar ea constata un cadru ferm (subl. ns) pentru aceasta vointa, înlauntrul careia este data posibilitatea construirii cu oarecare siguranta a deductiilor si consecintelor privind situatia lor, a statelor" (citat în I. Conea, "O pozitie geopolitica"). De altfel, o astfel de pozitie nuantata poate fi întâlnita si în geopolitica româneasca interbelica. De pilda, în primul numar al revistei "Geopolitica si Geoistoria", Gheorghe I. Bratianu sustine ca: "Destinele unei natiuni sunt sadite în pamântul însusi din care ne-am nascut, dupa cum statuia e cuprinsa în blocul de marmora din care dalta o va desprinde". Dar, precizeaza cât se poate de clar autorul, "trebuie inspiratia si dibacia artistului pentru a desface chipul din lut sau din piatra, precum trebuie credinta si vointa unui neam pentru a stapâni pamântul ce-i este dat sa rodeasca în deplinatatea puterilor si însusirilor sale" ("Geopolitica, factor educativ si national").

Muntii Carpati

A. Principalul element fizic este reprezentat de existenta Carpatilor. Muntii Carpati nu se întind doar în România. Ei sunt prezenti în întreaga Europa centrala si de sud est în urmatoarele tari: Ucraina, Ungaria si Serbia. Acesti munti, care nu sunt asa de înalti precum Alpii, se împart în doua lanturi: Carpatii nord-vestici (Tatra si Muntii Slovaciei) si Carpatii sud estici. Peste jumatate din întreaga suprafata a Carpatilor se afla pe teritoriul actual al României. Daca avem în vedere doar Carpatii sud-estici, atunci 8/10 se afla pe terioriul român, o zecime revenind Ucrainei si alta zecime Serbiei. Deci putem conchide ca România este prin excelenta o tara carpatica.

B. Câteva cuvinte despre particularitatile Muntilor Carpati din România.

1. Ei formeaza un adevarat inel care închide în interior Podisul Transilvaniei.

2. Muntii directioneaza o distributie descrescatoare a unitatilor de relief în cercuri concentrice si în unitati mai joase: dupa munti vin dealurile, podisurile, câmpiile României, toate formând un tot unitar.

3. Nota dominanta, unica în lume, este conferita de faptul ca ei au un mare potential de habitat. Spre deosebire de alti munti, Carpatii românesti nu sunt înalti, nu se termina în creasta, ci în terasa, sunt brazdati de ape, care au o împartire spatiala simetrica, pornind chiar din centrul muntilor, au multe depresiuni si multe trecatori. Au aceeasi fizionomie, aceeasi constitutie geologica, aceeasi vegetatie.

Aceste particularitati îl fac pe I. Conea sa conchida ca Muntii Carpati nu sunt un lant, ci "o tara înalta, o zona sau un ansamblu de regiuni naturale" ("Carpatii, hotar natural?"). De-a lungul istoriei, ei au reprezentat o cetate de aparare, care a oferit totodata si un mediu prielnic pentru viata oamenilor. Viata românilor de-a lungul istoriei a pendulat de o parte si de alta a Carpatilor. Mai mult decât în alte tari, muntii nostri nu au reprezentat unitati de relief care au despartit ci, dimpotriva, au unit. De altfel, nu este întâmplator ca locul de etnogeneza a românilor este plasat tot în apropierea muntilor, la Sarmisegetusa, în Transilvania. Mai mult, aceasta regiune corespunde, în viziunea lui I. Conea, acelui "kernland" despre care vorbeste Kjellen: "orice stat îsi are tinutul lui sâmbure, de care nu poate fi despartit decât cu însusi pretul existentei sale". Transilvania reprezinta astfel "punct de plecare, sâmbure geopolitic destinat sa rodeasca si sa contureze jur-împrejur de sine o formatie de stat" (I. Conea, "Transilvania, inima a pamântului si statului românesc").

Cum spuneam, Carpatii ocupa o pozitie centrala si formeaza un inel care închide în interior Podisul Transilvaniei. Ceea ce îl îndreptateste pe I. Conea sa afirme ca în România Mare, Transilvania îndeplineste rolul unei piese de centru, vitale, în timp ce în Ungaria Mare, ei au rolul unei piese geo-economice si geo-politice periferice. În terminologia întemeietorului de fapt al geopoliticii, Fr. Ratzel, Transilvania reprezinta pentru România Mittelpunkt-ul, zona de unde pornesc, cu diverse intensitati care masoara starea de sanatate a statului, pulsarii economici, culturali, demografici, etc.

C. România prezinta nu numai o impresionanta unitate fizico-geografica (Muntii Carpati au aceeasi fizionomie, aceeasi constitutie geologica, aceeasi vegetatie), ci si una culturala si de limba. Un francez din nord si unul din sud se înteleg mai greu, pentru ca dialectele difera foarte mult. Un român din Maramures si unul din Dobrogea se înteleg foarte bine. Cum se explica acest lucru? Una dintre îndeletnicirile de baza ale românilor a fost pastoritul. Numai la români se întâlneste obiceiul transhumantei. Vara ciobanii cresteau oile la munte, iarna porneau cu ele spre câmpie pâna în Dobrogea, pâna spre apele Nistrului si chiar dincolo de acestea. Astfel s-a produs o omogenizare a limbii. Faptul ca românii din interiorul muntilor Carpati nu se deosebesc prin limba, port si obiceiuri de cei din exteriorul acestui inel arata ca muntii Carpati nu au reprezentat un obstacol, o bariera ci, dimpotriva, un element de legatura. De aceea Carpatii alcatuiesc "coloana vertebrala a pamântului si poporului românesc" (fraza a fost lansata înca din 1909 de geograful H. Grothe, citat în I. Conea, "Carpatii, hotar natural?").

Vintila Mihailescu aduce o completare binevenita cu privire la obiceiul românesc al transhumantei. El face precizarea ca circulatia populatiei între "bastionul trasilvanean" catre câmpii si valea Dunarii s-a facut, într-adevar, prin transhumanta, dar nu numai atât. La aceasta miscare au contribuit nu numai pastorii, ci si plugarii, podgorenii, minerii, pescarii, negustorii, meseriasii. Mai mult, nu a existat un singur sens de circulatie, anume radierea dinspre podisul transilvan spre periferia tarii carpatice, ci si pe cel dinspre marele fluviu, care a reprezentat una dintre "axele de polarizare a neamului românesc", catre Carpati si podisul transilvan, "a doua axa de polarizare cu intermitente de împrastiere centrifuga a aceluiasi neam" ("Blocul carpatic românesc", pag. 8).

Dar Carpatii nu au doar aceasta calitate, aceea de a alcatui "coloana vertebrala a poporului românesc", ci, potrivit Vintila Mihailescu, muntii îndeplinesc doua functii cu valoare geopolitica incontestabila:

1. "o functiune în epocile de criza europeana", de aparare în caz de ofensiva si de pivot de manevra în caz de ofensiva;

2. "o functiune pozitiva în epocile de liniste", de armonizare a intereselor sau tendintelor divergente care se întâlnesc în aceasta zona.

La fel ca în cazul tuturor celorlalte unitati de relief importante ale României, acestea îsi releva relevanta, atât pentru noi, cât si pentru Europa. Prin urmare, "liniste, în aceasta parte a continentului european, a fost numai în scurtele epoci când, între imperiile din est, din vest si din sud, s-a intercalat un stat carpatic, sprijinit pe cetatea Transilvaniei si comandând pâna dincolo de Nistru, pâna în Dunare si în defileul ei carpatic, pâna la tarmul Marii Negre, pâna în mlastinile Tisei, cel putin" (V. Mihailescu, citat în I. Badescu, "Sociologia si geopolitica frontierei", pag. 124-125).

I. Conea distinge înca un rol pe care l-au jucat Carpatii, acela de casa de educatie a neamului românesc: "Cei care au umblat prin Muntii Apuseni stiu ce este acela un izbuc: este un izvor care, ca un melc, aci apare si curge, aci se trage îndarat, în culcusul lui întortocheat de sub munte si nu mai curge deloc o jumatate pentru ca, iarasi, o alta jumatate sa se traga în munte si sa dispara, asa mereu...E imaginea, ni se pare, a neamului românesc în vreme, privita si raportata la imaginea pamântului românesc.: când se facea vreme buna în poale, spre Tisa, spre Nistru, spre Dunare, atunci, încet, ca o apa domoala, neamul românesc iesea la soare si se risipea în larguri pâna la centura de ape lasata de Dumnezeu, iar când viscolul barbar îsi începea suflarea din nou pe sesul cel din margini, din nou neamul se tragea la munte, la adapost, întocmai ca izvorul din Tara Motilor. Si asa mereu, pâna în zarea zilelor noastre de izbavire" (citat în I. Badescu, "Sociologia si geopolitica frontierei", pag. 85).

Dunarea

Dunarea strabate România pe o suprafata de 1075 kilometri. Ea reprezinta al doilea element natural care marcheaza configuratia naturala a României. De aceea, tara noastra mai este definita drept o tara carpato-danubiana.

Dunarea este importanta pentru România, întrucât pe teritoriul tarii noastre ea se varsa în Marea Neagra. De aceea, Gurile Dunarii reprezinta un foarte important strategic pentru controlul Marii Negre, al doilea dupa Bosfor si Dardanele. Este semnificativ din acest punct de vedere ca în istorie, lupta de capetenie dintre puterile care s-au întîlnit pe acest teritoriu s-a dat pentru stapânirea Gurilor Dunarii. În secolul trecut s-a creat Comisia europeana pentru Gurile Dunarii cu scopul de a media conflictul dintre puterile vremii, în special cel dintre Rusia si Germania. Importanta Dunarii pentru întreaga Europa este relevata si de faptul ca din aceasta comisie faceau parte si tari non-dunarene, de pilda Marea Britanie.

La începutul secolului trecut, R. Kjellen recunostea si el implicit, în lucrarea "Das Problem der drei Flusse" ("Problema celor trei fluvii", 1917), importanta geopolitica a Dunarii: "comandamentele geografice ale teritoriului cuprins între cele mari trei fluvii, Dunarea, Rinul si Vistula, impun o solutie geopolitica: strângerea într-un bloc federativ, sub egida germana, a întregii Europe Centrale cuprinse între cele trei fluvii" (citat în I. Conea, "O pozitie geopolitica"). Câtiva ani mai târziu, Walter Pahl propunea acelasi lucru atunci când afirma ca nici prin "cele mai rafinate sisteme de pacte nu poate fi abatuta Dunarea de la firescul ei curs (si de la fireasca ei misiune) nordvest-sudvest. Cu alte cuvinte, legile geopolitice ale spatiului îndruma statele dunarene spre o strânsa colaborare cu Reich-ul german" (citat în I. Conea, "O pozitie geopolitica").

În articolul din 1941, "Hotarul românesc dunarean", geograful român Al. Radulescu gaseste ca Dunarea îndeplineste un rol întreit:

1. În primul rând, rolul de artera de navigatie, cunoscuta înca din Antichitate si reluata cu intensitate la începutul epocii moderne.

2. Rolul de hotar: Dunarea desparte aici Europa Balcanica de Europa centro-orientala careia îi apartine si România. Toate sunt în contrast între cele doua mari diviziuni: relieful mai mult muntos, predominarea tertiarului, procentul redus al loess-ului, climatul premediteranean, ca si flora si fauna sunt caracterele principale ale Peninsulei Balcanice, în timp ce în Europa centrala avem forme de relief variate, cu un procent mare de ses, predominarea quaternarului, bogate paturi de loess, climat continental de tip danubian si polonez" (I. Badescu, "Sociologia si geopolitica frontierei", p. 100-101) .

3. Dunarea a avut rol de "polarizare politica a statului românesc" (vezi si Vintila Mihailescu). Libera navigatie la gurile Dunarii poate fi asigurata de o Românie puternica, singura interesata ca navigatia pe Dunare sa fie libera. Este semnificativ în acest sens ca, de câte ori Rusia sau Turcia au avut preeminenta la gurile Dunarii, navigatia comerciala pe Dunare a fost mult diminuata. Mihai David, întelege ca lupta de capetenie se da pentru stapânirea gurilor Dunarii, considerând ca România a ramas întreaga nu numai datorita rezistentei ei interne, care nu poate fi în nici un fel neglijata, ci si datorita echilibrului care exista între puterile care au râvnit în diferite perioade la diferite regiuni ale trupului României: ,,Când am pierdut o regiune, aceasta exprima un anume dezechilibru temporar în cadrul acestui echilibru de ansamblu, De pilda, când Oltenia si nordul Bucovinei au cazut sub stapânirea Austriei-la sfârsitul secolului al XVIII-lea-era momentul când Austria devenise puternica. Apoi, când am pierdut teritoriul dintre Prut si Nistru (1812), era perioada când Turcia slabise, iar Rusia se afla în ascensiune".

Concluziile studiului lui N.Al Radulescu sunt, pe de o parte, ca navigatia pe Dunare s-a putut face în libertate numai când rusii au fost îndepartati de la Gurile Dunarii, pe de alta parta, aceea ca de Dunare se leaga însasi existenta statului românesc, "a carui misiune de santinela europeana a dovedit de-a lungul istoriei ca o poate îndeplini. Din aceste ratiuni geopolitice, Europa ar nevoie în aceasta pozitie de un stat românesc puternic, întreg, având un tarm la Marea Neagra suficient de întins încât sa devina apt pentru paza gurilor Dunarii" (citat în I. Badescu, "Sociologia si geopolitica frontierei", pag. 103).

Aceasta a doua concluzie este si cea la care ajunge Simion Mehedinti cu privire rolul deosebit pe care Dunarea l-a jucat în istoria românilor: acela de a fi determinat, în cea mai mare parte, întregirea teritoriala a statului român în seolul al 19-lea si la începutul secolului al 20-lea. Astfel, în încercarea de a oferi un raspuns la întrebarea "când începe Unirea?", autorul stabileste urmatoarele etape în realizarea acestui obiectiv:

a) în 1829, prin Tratatul de la Adrianopole, raialalele stapânite de turci pe malul stâng al Dunarii au fost realipite la Muntenia, generozitatea marilor puteri de atunci fiind motivata, în primul rând, de dorinta Marii Britanii ca navigatia pe Dunare sa fie libera.

b) În 1865 Basarabia este restituita, deoarece Anglia si Franta deveneau din ce în ce mai preocupate de "chestia Orientului" si de înaintarea rusilor catre Bosfor.

c) Unirea Moldovei si a Munteniei a fost considerata necesara dooarece, pentru stapânirea Dunarii, era nevoie de o tara mai mare sub un domn legat prin recunostinta de Franta.

Problema Dunarii si a importantei strategice a ei si a gurilor sale nu poate fi separata de cea a strâmtorilor Bosfor si Dardanele. Cunoscutul diplomat român al perioadei interbelice, C. Diamandy, avertiza ca "daca geograficeste Dunarea sfârseste la gurile ei, economiceste ea se varsa în Marea Mediterana: în Delta îsi varsa apele, în Mediterana îsi duce navele. Fara iesire libera la raspântia Mediteranei, Dunarea nu-si poate îndeplini rolul în comertul mondial" (citat în I. Seftiuc, "România si problema strâmtorilor", pag. 15). Parere împartasita si de Nicolae Titulescu, care, într-un discurs tinut în cadrul unei conferinte dedicate exclusiv acestei probleme a strâmtorilor, declara ca "strâmtorile sunt însasi inima Turciei, dar ele sunt în acelasi timp si plamânii României" (idem).

Exista câteva elemente care amplifica, în zilele noastre, importanta Dunarii, transformând-o într-o axa comerciala majora a Europei. Este vorba despre crearea canalului Rin-Main-Dunare, care leaga Marea Nordului cu Marea Neagra, portul Rotterdam cu portul Constanta. Tarile din Europa centrala pot avea acces direct la Marea Neagra si de aici la Canalul Suez. Apare o noua ruta comerciala: Canalul Suez-Europa Centrala via Constanta, care, fata de cea veche (cea care traverseaza întreaga Mare Mediterana si ocoleste Penisula Iberica) prezinta urmatorul avantaj: scurteaza drumul cu opt zile de mars, inclusiv costurile aferente. Alt avantaj: porturile Marii Negre si cele ale Marii Mediterane Orientale au cea mai favorabila pozitie fata de Canalul Suez pentru rutele Oceanului Indian si ale Extremului Orient (I. Seftiuc, "România si problema strâmtorilor").

Marea Neagra

Al treilea element geografic important pentru România este reprezentat de Marea Neagra, din motive care tin, în primul rând, de unele trasaturi ale acesteia. O. Serebrian noteaza ca, datorita "enclavarii" si a departarii fata de Ocean, Marea Neagra are un "hinterland" imens si important. A doua trasatura importanta este aceea ca se afla situata la confluenta, pe de o parte, a doua religii, crestinismul si islamismul si, pe de alta parte, a doua familii de popoare, slave si turcice. Ca urmare a acestor doua trasaturi, o mare putere contemporana, Rusia, si doua puteri regionale, Ucraina si Turcia, îsi construiesc conceptiile strategice, politice si economice tinând cont de aceasta mare si de spatiul adiacent ei ("Va exploda estul? Geopolitica spatiului pontic", pag. 10).

În acest context, importanta Marii Negre pentru România devine evidenta, mai ales daca tinem cont de cuvintele lui S. Mehedinti ca "tarmul marii reprezinta cea mai favorabila fatada pentru orice stat"("Legaturile noastre cu Dunarea si Marea", pag. 26). Geograful român subliniaza ca viata poporului nostru a avut si are doua coordonate: deoparte Muntele si Codrul, de alta parte Dunarea si Marea ("Legaturile noastre cu Dunarea si Marea", pag. 7). Dat fiind rolul acestor repere fixe si cruciale pentru existenta colectiva a românilor, continua Mehedinti, orice om politic trebuie sa preia tripla îngrijorare, a muntilor, a Dunarii si a Marii Negre, iar acela care pierde una dintre cele trei laturi ale îngrijorarii îsi expune tara la primejdii.

La fel cum identificase o legatura directa între procesul de formare a statului românesc si existenta Dunarii, Mehedinti surprinde legatura de substanta dintre Mare si "neamul din Carpati": "epocile de lumina ale neamului din Carpati si regiunea înconjuratoare au fost acelea când marea de la rasarit s-a nimerit sa fie libera si împartasita din toate roadele civilizatiei mediteraneene" ("Legaturile noastre cu Dunarea si Marea", pag. 18).

Mai mult, un alt autor român, Gheorghe I. Bratianu, avanseaza ipoteza ca una dintre cele mai mari provincii istorice românesti, Moldova, a aparut din nevoia de a organiza "drumul catre mare": "drumul catre mare a cerut aici o ordine de stat si aceasta a înfaptuit-o poporul român" ("Chestiunea Marii Negre. Curs 1941-1942", pag. 28). Dupa ce demonstreaza ca România are interese maritime, autorul român precizeaza ca ea trebuie sa cerceteze toate consecintele care decurg din aceasta pozitie si sa includa obligatoriu în calculele sale geostrategice doua pozitii-cheie:

1.Intrarea Bosforului si, în general sistemul strâmtorilor care duce navigatia dincolo de Marea Neagra si ...

2. ...Crimeea, care ,,prin raporturile naturale, prin cetatile ei din timpurile cele mai vechi, prin bastionul maritim înaintat pe care-l reprezinta Marea Neagra este evident o pozitie stapânitoare peste tot complexul maritim de iaci. Deci, cine are Crimeea, poate stapâni Marea Neagra. Este evident ca aceasta problema se leaga de interesele statului român, pentru ca, ,,în definitiv, ce sunt strâmtorile decât altceva decât prelungirea gurilor Dunarii"?("Chestiunea Marii Negre. Curs 1941-1942", pag. 30-31).

Lungimea vecinatatii noastre cu marea a variat de-a lungul timpului. În general, putem spune ca aceasta vecinatate a fost într-o relatie directa cu statutul Moldovei dintre Prut si Nistru. Pâna în 1912, tarilor românesti, Moldova si Muntenia le-a apartinut si partea de nord a Marii Negre care cuprinde Cetatile Chilia si Cetatea Alba (doua puncte strategice extrem de importante). În 1912, acest teritoriu a fost ocupat de catre Rusia în întelegere cu Turcia si, evident, si portiunea de litoral corespunzatoare din sudul acestei provincii. Dupa 1918, Basarabia a revenit la tara-mama, România. În 1940 a fost iarasi ocupata de Uniunea Sovietica. Dupa razboi, Stalin i-a dat denumirea de Moldova Sovietica, dar a luat sudul provinciei, cea care se învecina cu marea si a dat-o Ucrainei. Astfel ca portiunea de sud a Republicii Moldova (a teritoriului dintre Prut si Nistru) apartine si astazi- fara vreun drept istoric- Ucrainei.

Locurile si reperele geografice nu au aceeasi valoare geopolitica în toate perioadele de timp. Valoarea geopolitica va creste în functie de evolutiile din zona, de intensitatea comertului si a vietii economice. Valoarea geopolitica a Marii Negre creste în zilele noastre din mai multe motive. Datorita plasarii geografice, ea a fost considerata o perioada o mare închisa, care nu are importanta strategica în razboiul modern. S-a sustras acestui statut, în primul rând prin cresterea importantei comerciale a Dunarii, si, în al doilea rând, prin descoperirea zacamintelor petroliere din Marea Caspica. Acestea vor trebui transportate spre Europa si spre întreaga lume, iar una dintre rutele principale este Marea Neagra. Daca ne uitam la principelale rute de transport ale acestor bogatii, ne apare limpede ca portul rusesc Novorosiisk creste foarte mult în importanta. De aici, rutele de transport pot sa urmeze directii diferite: direct cu tancurile spre Bosfor si Dardanele sau cu tancurile de petrol pâna în Constanta.

Traficul Asia Centrala - Occident poate sa urmeze mai multe rute, fiecare dintre ele prezentând o serie de avantaje si de dezavantaje. Trei dintre acestea sunt identificate si prezentate de O. Serebrian, în cartea mentionata anterior, dedicata în întregime spatiului pontic si schimbarilor produse în acest areal geografic de dezmebrarea URSS si de descoperirea zacamintelor de la Marea Caspica.

1) În primul rând, pentru ca aceste rezerve sa poata fi transportate, este absolut necesara marirea capacitatii porturilor Taganrag, Novosiisk, Tuapse.

2) O a doua solutie, daca nu se realizeaza acest lucru, ar putea fi aceea de a crea o retea de oleoducte si gazoducte care sa evite Rusia, dar care sa treaca, în drumul catre porturile tucesti, prin Iran. Traseul iranian este aparent neconvenabil din cauza disensiunilor turco-iraniene.

3) Prin urmare, o solutie, de interes pentru tara noastra, ar fi asanarea circuitului Marea Caspica - Marea Azov, via canalul Volga-Don. Canalul prezinta o deosebita valoare geopolitica si geoeconomica, care consta în conectarea spatiului central-asiatic la Oceanul Mondial, via Marea Neagra. Alt avantaj al acestei ultime rute ar fi acela ca evita dependenta de retelele de conducte care traverseaza Caucazul, spatiu de seisme politice permanente. Si aceasta ruta prezinta unele dezavantaje, deoarece canalul Volga -Don este nefunctional în perioada îngheturilor, iar marile tancuri petroliere nu pot accede prin el spre Marea Caspica în pofida celor mai radicale modernizari.

" mai multe referate din Diverse

# data[].attributes.attachment_link.description
categorie: Diverse nota: 7.15 nivel: Determinism geografic / vointa libera a statelor În ultimii ani, frazele "pozitia geopolitica buna a României", "valoarea geopolitica", "importanta geo-strategica" ale diverselor unitati de relief sau ale diverselor regiuni au fost repetate pâna la epuizare, astfel ca s-a ajuns la situatia ca ele sa nu mai îns[...]

# data[].attributes.body
Revista Terra-costa 6,9ron se gaseste la profu' de geografie

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ARHIVA REVISTA , REVISTA TIPARITA | Publicat pe 1 martie 2018

A apărut ediția #6 din Terra Magazin - disponibilă din 01 martie 2018! Include Subiecte model si barem pentru Olimpiada de Geografie. Câștigă un super telefon inteligent Allview la concursul ediției! Cadou surpriză! Abonamente la 021.337.37.37. Pentru a fi la curent cu noutățile din lumea științei, te invităm să vizitezi și să interacționezi cu pagina [...]
Citeşte tot...

# data[].attributes.attachment_link.description
ARHIVA REVISTA , REVISTA TIPARITA | Publicat pe 1 martie 2018 A apărut ediția #6 din Terra Magazin - disponibilă din 01 martie 2018! Include Subiecte model si barem pentru Olimpiada de Geografie. Câștigă un super telefon inteligent Allview la concursul ediției! Cadou surpriză! Abonamente la 021.337.37.37.

# data[].attributes.attachment_link.description
A presentation on the geography of Europe, including topography, climate, terrain, natural resources, pollution, and more