# data[].attributes.attachment_link.title
Sisäinen ja ulkoinen valvonta (Vuodelta 2021)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys.

Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys. Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutustu Yle-veron maksuperusteisiin ja määrään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Laki muun muassa määrittelee hallintoneuvoston ja hallituksen tehtävät sekä Ylen julkisen palvelun tehtävät.
Toimintaamme ohjaavat myös eri säädökset, toimintaperiaatteet ja ohjeistukset. Ylen strategia viitoittaa tulevien vuosien tavoitteita ja toimintatapaa. Yleläisen eettiset periaatteet koskevat kaikkea Ylen toimintaa ja siihen sitoutuvat kaikki yleläiset, freelancerit ja Ylen kumppanit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Laki muun muassa määrittelee hallintoneuvoston ja hallituksen tehtävät sekä Ylen julkisen palvelun tehtävät.Toimintaamme ohjaavat myös eri säädökset, toimintaperiaatteet ja ohjeistukset. Ylen strategia viitoittaa tulevien vuosien tavoitteita ja toimintatapaa. Yleläisen eettiset periaatteet koskevat kaikkea Ylen toimintaa ja siihen sitoutuvat kaikki yleläiset, freelancerit ja Ylen kumppanit.

# data[].attributes.body
Yle-vero on vero, jota jokainen yli Alle 15 150 euroa vuodessa ansaitseva suomalainen maksaa valtiolle. Yle-verolla rahoitetaan Yleisradion toiminta, jota jaellaan kulutettavaksi ilmaiseksi.

# data[].attributes.body
Kaupallisella medialla tarkoitetaan kaikkea sitä mediaa, jonka toiminnan tavoite on tuottaa liikevoittoa. Tällaisten medioiden toimintaa ei rahoiteta Yleisradion tavoin verovaroin, vaan esimerkiksi mainostuloilla.

# data[].attributes.body
Ylen ylin päättävä elin, joka koostuu eduskunnan valitsemasta kahdestakymmenestä yhdestä toimihenkilöstä.

# data[].attributes.body
Laki, joka määrittää suoraan Yleisradion toimintamallit ja -periaatteet.

# data[].attributes.body
Palvelumuoto, jonka periaatteiden mukaan saatavilla tulee olla tietoa, sivistystä tai viihdettä sen mukaan, mikä ketäkin kiinnostaa.

# data[].attributes.body
Yleisradion velvollisuus on riippumattomana mediana tuottaa puolueetonta journalismia ja sisältöä, koska se on poliittisesti neutraali toimija ja sillä ei ole oikeutta kaupalliseen toimintaan.

Suuri ero Yleisradion ja muiden medioiden välillä on se, että Suomen valtio omistaa 99,98 % sen toiminnasta ja sen rahoitus tulee yle-veron tuloista.

Ylellä on oikeus toteuttaa verotusta, koska se määritellään julkiseksi palveluksi.

# data[].attributes.body
Suomen Yleisradio perustettiin vuonna 1926. Tuohon aikaan massamediaa ei juuri ollut ja Suomen mediakenttä oli hyvin alkeellinen. Kaupallista radiotoimintaa ei ollut ja televiestinnän kehitys matka oli vasta lähtökuopissa.

Yleisradiota oli perustamassa useita eri tahoja, kuten Suomen tietotoimisto, Lennätinhallitus sekä useita radioliikkeitä ja sanomalehtiä.

Yleisradion perustamisen taustalla oli tavoite edistää yhteiskunnallista sekä kulttuurista kehitystä, tarjota monipuolisempaa tiedonvälitystä ja luoda kansalle yleishyödyllinen valtio-omisteinen

Agendana mm. suomalaisten kulttuurisen identiteetin vahvistaminen ja kaikille saatavilla olevan median luominen -> esim. iästä riippumatta

Valtio-ohjanteisena mediana Yleisradion toiminnan raamit säädeltiin tiukasti:

-ei kaupallista sisältöä

-poliittisesi neutraali

-riippumaton ja luotettava media

Ensimmäisenä vuotena Yle aloitti:

-kieltenopetuksen

-eduskunnan radioinnit -sinfoniakonserttien lähettämisen

Vuonna 1958 Yle aloitti säännölliset televisiolähetyksensä

1965 Yle alkoi lähettää omia uutisia radiossa sekä televisiossa.

Vuonna 1977 alettiin lähettää lasten omaa ohjelmaa eli Pikku Kakkosta

# data[].attributes.body
Yleisradion toimintaa säätelee ja valvoo Suomessa Yle-laki, joka määrittää suoraan sen toimintamallit ja -periaatteet.

SISÄINEN

Ylen hallitus: koostuu asiantuntijoista ja vastaa ylen strategiasta ja toiminnasta

Ylen toimitusjohtaja: operatiivisen toiminnan johtaminen, vastuu taloudesta ja toiminnan linjoista

Johtoryhmä: Toimitusjohtajan oikea käsi, päättää kehityksestä, koostuu eri osastojen johtajista

Toimitukset: päätoimittajat ohjaavat toimitusten journalistista päätöksentekoa -> toimituksen riippumattomuus suojattu lailla

ULKOINEN

Valtioneuvosto: yleisradion rahoitusta koskevat päätökset -> määrää Ylen vuotuisen budjetin -> valtioneuvoston vastuulla Yleisradion toimintaa säätelevien lakien laatiminen ja hyväksyminen.

Eduskunta: tarkkailee, että Yleisradio toimii julkisen palvelun mediayhtiöille asettamien vaatimusten mukaisesti ja seuraa Yle-lakia vaaditulla tavalla.

Hallintoneuvosto: poliittisesti valittu Ylen valvontaelin -> valitsee Ylen hallituiksen, hyväksyy budjetin ja päättää strategiasta

Traficom: valvoo, että Yle noudattaa lakia (radiotaajuudet, sisältövaatimukset jne.

# data[].attributes.body
Julkisen palvelun yksi tärkein perusperiaate on puolueettomuus, jota Yleisradio harjoittaa.

Ylellä ei ole kaupallisia tai poliittisia intressejä, jotka ohjaavat sen toimintaa suuntaan tai toiseen -> tarjoaa objektiivista tiedonvälitystä ja viihdettä laajalle yleisölle

Ylen halutaan olevan täysin puolueeton ja neutraali toimjíja -> tähän yhtälöön ei kaupallisuus tai esim. poliittiset kannanotot sovi

Julkisen palvelun mediassa erityisen keskeistä on eettinen vastuullisuu -> ohjelmatuotannon tulee seurata yleisiä ja tiukkoja eettisiä periaatteita ja yhteiskunnallisia normeja.

# data[].attributes.body
Yksi kiinnostava näkökulma koskee juuri Yle:n rahoitusta ja mahdollista kaupallisuusaspektia:

Yleisradion rahoitus on suhteellisesti Pohjoismaiden suurin: vuonna 2023 Yle:n julkinen rahoitus oli 523 miljoonaa euroa.

Monet ovat kritisoineet rahoitusosuuden suuruutta

Pidän kulttuuria äärimmäisen tärkeänä asiana, jonka vuoksi siitä ei tulisi leikata enää yhtään enempää.

-> Yle-julkaisee vuosittain useita laadukkaita, tasokkaita ja usein erittäin hyvin menestyneitä TV-sarjoja, ja juuri sitä tarvitsemme tässä maailmantilanteessa.

Hallitus on tehnyt jättileikkauksia kulttuurialaan, joka näkyy näyttelijöiden massatyöttömyytenä ja alalla vallitsevana raastavana epätietoisuutena -> Jos meillä on Ylen kaltainen organisaatio, joka voi turvata nykyisellä rahoitustasollaan laadukasta kulttuuria jatkossakin, miksi siitä pitäisi karsia?

# data[].attributes.attachment_link.title
Yhteinen taival – Ylen vuosikymmenet (Vuodelta 2016)

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle on kulkenut mukana suomalaisten elämässä vuodesta 1926.