# data[].attributes.body
Paplitęs beveik visame pasaulyje.

Auga pievose, kalnuose, dirvonuose, smėlynuose, pakelėse.

Mėgsta suspaustą dirvą – dažnai auga žmonių vaikščiojamuose takeliuose

# data[].attributes.body
Lapų forma - platūs, ovalūs.

Gyslų išsidėstymas - lygia greta (5–7 ryškios gyslos nuo pagrindo eina į viršų).

Kraštai - lygūs.

Lapkotis - trumpas.

Spalva - tamsiai žalia.

Paviršius - šiek tiek blizgus, standus, kietokas.

# data[].attributes.body
Žydi nuo gegužės iki rugsėjo.

Žiedynas – tai ilgas žiedkotis (iki 30 cm), kurio viršūnėje išsidėstę maži, smulkūs žiedeliai.

Žiedeliai - be vainiklapių arba su labai mažais – nepatrauklūs vabzdžiams.

Spalva – balkšva, gelsvai žalsva, kartais rausva.

# data[].attributes.body
Žiedadulkės paskleidžiamos oru ir pasiekia kitų gysločių purkas.

Pristaikymas prie vėjo apdulkinimo:

Smulkūs, nekrintantys į akis žiedai – nevilioja vabzdžių.

Ilgi kuokeliai su didelėmis dulkinėmis – žiedadulkės lengvai pasiekiamos vėjui.

Purkos išsikišusios į išorę – gerai pagauna ore esančias žiedadulkes.

Daug žiedadulkių – didina sėkmingo apdulkinimo tikimybę.

# data[].attributes.body
Gysločio dydis priklauso nuo rūšies. Dažniausiai auginamos ir gamtoje paplitusios rūšis – plačialapis gyslotis:

10–30 cm aukščio.

Lapų ilgis - 5–20 cm, plotis – iki 10 cm.

Žiedkotis (su žiedynu) - iki 40 cm aukščio.

# data[].attributes.body
Lotyniškai - „Plantago“ – pavadinimas, kuris, manoma, kilęs iš lotyniško žodžio planta – „padas“, „pėda“, nes plačialapio gysločio lapai primena pėdos formą.

Lietuviškai - „Gysla“ + „-otis“ – rodo, kad augalas susijęs su ryškiomis gyslomis.

Žodis „gysla“ reiškia kraujagyslę arba ilgą, siūlišką struktūrą – tai labai tinka apibūdinti gysločio lapų sandarai.

Tarmiškai kartais vadinamas ir gyslainiu ar gysloku.

# data[].attributes.body
Šaknys - pluoštinė šaknų sistema, be pagrindinės šaknies - skverbiasi negiliai į dirvą.

Stiebas - trumpas ir vos matomas, dažniausiai slepiasi prie žemės.

Lapai - auga skrotele tiesiai nuo augalo pagrindo, arti žemės ir turi ryškias lygiagrečias gyslas.

Žiedkotis su žiedynu - iš augalo centro auga aukštas žiedynkotis (iki 50 cm). Viršūnėje – žiedynas su daugybe smulkių, pavienių žiedų.

Vaisius - po apdulkinimo susiformuoja dėžutė, kurioje yra kelios smulkios sėklos.

# data[].attributes.body
Skiriamos 2 pagrindinės rūšys:

Plačialapis gyslotis – ovalūs, platūs lapai.

Siauralapis gyslotis – ilgi, siauri, lancetiški lapai.

# data[].attributes.body
Žaizdų gydymas - šviežias lapas sutraiškomas ir dedamas ant žaizdos – padeda sutraukti kraują, sumažina uždegimą.

Kvėpavimo takams - gysločio arbata vartojama esant kosuliui, bronchitui, gerklės uždegimui - turi medžiagų, kurios ramina sudirgintas gleivines.

Virškinimui - padeda esant skrandžio uždegimams - švelnina gleivinę.

Antibakterinės savybės - gali slopinti kai kurių bakterijų dauginimąsi – natūralus antiseptikas.

Odos ligoms - naudojamas egzemai, spuogams, nedidelėms odos infekcijoms.

# data[].attributes.body
1. Gysločio lapus nuplauti, susmulkinti.

2. Į puodą įdėti 1 šaukštą sviesto, suberti gyslotį, supilti pieną. Troškinti, kol lapeliai suminkštės. Siaura srovele suberti manų kruopas, gerai išmaišyti, kad nesusidarytų gumuliukai. Virti dar 10 minučių.

3. Įmušti kiaušinį, gerai išmaišyti, įberti druską. Palikti atvėsti. Įberti labai smulkiai supjaustytą svogūną ir česnaką.

4. Iš dar šiltos masės formuoti kotletus. Pavolioti maltuose džiūvėseliuose. Į įkaitintą keptuvę sudėti 1 šaukštą sviesto ir 2 šaukštus aliejaus. Kepti kotletus, kol gražiai apskrus.

# data[].attributes.body
Veiklų su mokiniais idėjos:

Lapų gyslų tyrinėjimas su lupa.

Sėklų pasodinimas ir augalo augimo stebėjimas.

Gysločio paieškos natūralioje gamtoje - augalo atpažinimas, pagal žinomas išvaizdos savybes.

Įvairios kūrybinės užduotys - pavyzdžiui - panaudoti gysločio lapus kaip antspaudus, vėliau juos papildyti nupieštomis gyslomis ar pan.

# data[].attributes.body
Gyslotis buvo naudotas kaip apsauga nuo blogos akies - džiovintas gysločio lapas buvo nešiojamas kišenėje kaip amuletas, saugantis nuo piktų dvasių ar blogos akies.

Vokietijoje - gyslotis yra minimas kaip vienas iš devynių stebuklingų augalų, galinčių išgydyti nuo nuodų, gyvačių įkandimų ir blogio.