# data[].attributes.body
- Radion merkitys joukkoviestimenä kasvoi ja Yle perustettiin vuonna 1926.

- Ensimmäinen lähetys kuultiin 9.9.1926

- Yle sai sai aluksi toimiluvan, kuten muutkin radiotoimijat.

- Perustajiin kuului sanomalehtiä, radioliikkeitä, Lennätinhallitus, Puolustusvoimat, Suomen Tietotoimisto ja monia muita.

- Tavoitteeksi määriteltiin: kansan sivistyksen edistäminen, hyödyllisten tiedon antojen toimittaminen ja viattoman ajanvietteen hankkiminen.

- 1934 valtio omisti suurimman osan radioasemista ja tämä omaisuus luovutettiin lailla Yleisradiolle, muodostaen näin Yleradion monopoliaseman

- 1948 Yleisradion hallintoneuvoston valinta siirrettiin eduskunnalle.

# data[].attributes.body
- Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö.

- Eduskunta päättää Ylen tehtävästä ja rahoituksesta.

- Ylen osakekannasta on valtion omistuksessa oltava vähintään 70%. Tällä hetkellä valtion osuus on 99,98%

Hallintoeliminä:
hallintoneuvosto (21 jäsentä), hallitus ja toimitusjohtaja.

- Eduskunta valitsee hallintoneuvoston jäsenet eduskunnan ensimmäisillä valtiopäivillä.

- Hallintoneuvosto valitsee Ylen hallituksen jäsenet.

- Hallitus valitsee toimitusjohtajan ja johtoryhmän

- Johtoryhmä avustaa toimitusjohtajaa yhtiön toiminnan johtamisessa ja yhtiön strategisten ja operatiivisten tavoitteiden toteuttamisessa.

- Hallintoneuvoston on lisäksi vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava eduskunnalle kertomus 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toteutumisesta sekä ohjaus- ja valvontatehtäviensä toteuttamisesta edellisen kalenterivuoden aikana.

# data[].attributes.body
- Ylen toiminta rahoitetaan verotuotoilla ja Ylen rahoituksesta on säädetty laissa.

- Yle ei siis itse päätä rahoituksestaan, vaan Yleä koskevista asioista päätetään Suomessa kaikkien puolueiden kesken eduskunnassa.

- Ylen saama rahoitus tarkistetaan vuosittain.

# data[].attributes.body
Yle-laki määrittelee Ylen tehtävät.
Niihin kuuluvat demokratian ja kulttuurin vahvistaminen sekä tasa-arvon, sananvapauden ja yhteenkuuluvuuden edistäminen. Sekä välittää luotettavaa tietoa, sivistää ja viihdyttää

- Julkisen palvelijan asema edellyttää, että se käyttää verovaroista saadun rahoituksen vastuullisesti sekä toimii riippumattomasti.

- Sen tehtävä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto ja siihen liittyvät oheis- ja lisäpalvelut jokaisen kansalaisen saataville yhtäläisin ehdoin.

- Yle palvelee erityisryhmiä mm. viittomakielisillä uutisilla, kuvailutulkkauksella sekä ohjelma- ja äänitekstityksellä.

Ylen sisällöntarjonnassa on jokaiselle jotakin:
- uutiset
- ajankohtaiset
- urheilu
- kulttuuri ja viihde
- asia
- draama
- lapset ja nuoret

# data[].attributes.body
Ylen on oltava tarkempi sen sisällön monipuolisuudesta sekä varmistettava, että sisältöä on kaikilla virallisilla kielillä. Koska Yle joutuu raportoimaan eduskunnalle, on sen oltava tarkempi budjetin käytöstä.
Kaupallisilla yhtiöillä ei ole mitään tällaisia velvoitteita. Toisaalta kaupallisilta kanavilta odotetaan koko ajan parempaa tulosta ja voittoja osakkeenomistajille. Tämä vaikuttaa paljon sisältöön, jota kanavilla esitetään. Käytännössä tämä toiminta näkyy esimerkkisi niin, että jotkut kotimaiset sarjat pyörivät ensin Ylen ohjelmistossa. Kun ne menestyvät kaupalliset kanavat nappaavat ne ohjelmistoonsa. Esim. syke-sarja pyöri ensin Ylellä, sitten siirtyi Nelosen Ruutu+ maksulliseen palveluun.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syke siirtyi Yleltä Ruutuun ja uudistui. Viidennen kauden alku jättää rutkasti parantamisen varaa, arvioi Viivi Aaltovesi.

Suurena Syke -fanina odotin sarjan viidettä kautta kieli pitkällä. Sarja siirtyi uuden kauden alkaessa Yleltä Ruutuun ja Neloselle , mutta tuotantoyhtiö, päänäyttelijät ja moni muukin asia pysyivät samoina. Niinpä odotin uusilta jaksoilta taattua Syke-laatua - ja jouduin pettymään.

Hyvien sairaalasarjojen kaava on erittäin yksinkertainen: tarvitaan omaleimaisia hahmoja, jännittäviä sairastapauksia ja vispilänkauppaa sairaalan henkilökunnan välille. Näiden elementtien välinen tasapaino on kuitenkin hienovarainen, ja se menee Sykkeen uusissa jaksoissa pahasti vinoon.

Uuden kauden jaksot on typistetty parinkymmenen minuutin pikapyrähdyksiksi, ja ilmeisesti neljä tällaista pyrähdystä vastaa yhtä vanhaa jaksoa. Ensimmäisen neljän jakson potilastapauksen suurin draama on nopeasti taputeltu, ja lopuiksi minuuteiksi pitäisi keksiä muuta katsottavaa.

Tätä tarkoitusta varten sarjaan on tuotu joukko uusia hahmoja, joilla tuntuu kullakin olevan vain yksi ominaisuus. Heidät marssitetaan esiin ensimmäisten jaksojen aikana, suurin osa täysin pohjustamatta.

Ensimmäisessä pikku jaksossa nähdään turhan panttina käytävillä kihertelevä lähihoitaja Aino, tämän muslimikämppis Zahra (kirjoitan muslimikämppis, koska uskonto, työpaikka ja asumismuoto ovat ainoat asiat, jotka tästä hahmosta sarjassa kerrotaan) ja komea ensihoitajaharjoittelija Nikke.

Toisessa jaksossa nuoriso-osastoa ei pahemmin nähdä, mutta kolmas jakso alkaa yllättäen sillä, että Ainon ja Niken välille on tyhjästä kehkeytynyt romanssi. Pian orastava pari pussailee parkkeeratun ambulanssin etupenkillä ja mietiskelee yhteenmuuttoa. Tällainen sutina voisi olla kiinnostavaa, jos sen osapuolista tiedettäisiin jotain muutakin kuin nimi ja ulkonäkö.

Aiempien kausien rakkauskuviot ovat olleet huolella pohjustettuja ja henkilöhahmot moniulotteisia. Toisin on nyt sarjan nuoren kaartin kanssa: sarjan nykyinen ihmissuhdedraama muistuttaa enemmän Salattuja elämiä kuin Sykkeen aiempia kausia.

Asiaa ei auta se, että Nikkeä näyttelevä Janne Saarinen tunnetaan nimenomaan Salkkareista. Leeviä esittävä Valtteri Lehtinen ja Ainoa näyttelevä Amelie Blauberg taas ovat tuttuja Uusi Päivä -sarjasta, jota voidaan pitää Ylen vastineena Salkkareille.

Seuraavien jaksojen aikana on syytä petrata draamapuolta, ja runsaasti, tai muuten vannoutuneet Syke-fanit jättävät sarjan.

Artikkeli on julkaistu alun perin Me Naisissa. Me Naiset, Ilta-Sanomat ja Nelonen kuuluvat samaan Sanoma-konserniin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tv-arvio: Mitä ihmettä tapahtui Syke-sarjalle? Muistuttaa jo enemmän Salattuja elämiä kuin laatudraamaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Syke siirtyi Yleltä Ruutuun ja uudistui. Viidennen kauden alku jättää rutkasti parantamisen varaa, arvioi Viivi Aaltovesi. Suurena Syke -fanina odotin sarjan viidettä kautta kieli pitkällä. Sarja siirtyi uuden kauden alkaessa Yleltä Ruutuun ja Neloselle , mutta tuotantoyhtiö, päänäyttelijät ja moni muukin asia pysyivät samoina. Niinpä odotin uusilta jaksoilta taattua Syke-laatua - ja jouduin pettymään.

# data[].attributes.headline
Yle, kaupalliset mediayhtiöt ja mainonta

# data[].attributes.subject
Yle, kaupalliset mediayhtiöt ja mainonta

# data[].attributes.body
Yle on julkisen palvelun kanava ja sen toiminta rahoitetaan verovaroin. Yle ei myy mainostilaa. Verovaroilla tuotetulla sisällöllä ei ole kaupallisia yhteyksiä, joten sen sisällössä ei esiinny ns. piilomainontaa.
Kaupalliset kanavat rahoittavat toimintansa mainonnalla sekä maksullisten palveluiden tilausmaksuilla.

# data[].attributes.body
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931380?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=yleisradio

Ylen vuosikertomus

Yle yrityksenä

Ylen elävä arkisto

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

1 luku

Yleiset säännökset

Yhtiön asema

Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti.

Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään. (28.6.2017/436)

Yhtiöön sovelletaan osakeyhtiölain (624/2006) säännöksiä tässä laissa säädetyin poikkeuksin. (28.6.2017/436)

Yhtiön omistussuhteet

Yhtiön osakekannasta on valtion omistuksessa ja hallinnassa oltava määrä, joka on vähintään 70 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista ja kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.

Yhtiön toimintaedellytykset

Liikenne- ja viestintäministeriön tulee ottaa huomioon 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toimintaedellytykset kehitettäessä muuta televisio- ja radiotoimintaa siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen.

2 luku

Yhtiön hallinto

Yhtiön hallintoelimet

Yhtiön hallintoeliminä ovat hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtajana toimiva pääjohtaja.

Hallintoneuvosto

Yhtiöllä tulee olla hallintoneuvosto, jonka jäsenten lukumäärä on 21.

Hallintoneuvoston jäsenet valitsee eduskunta vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä. Heidän toimensa alkaa niin pian kuin vaali on toimitettu ja kestää seuraavan hallintoneuvoston jäsenten vaalin toimittamiseen. Hallintoneuvoston jäseniksi on valittava tiedettä, taidetta, sivistystyötä ja elinkeino- ja talouselämää tuntevia sekä eri yhteiskunta- ja kieliryhmiä edustavia henkilöitä. (21.1.2000/37)

Hallintoneuvosto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
4 momentti on kumottu L:lla 9.10.1998/746.
Hallintoneuvoston tehtävät

Hallintoneuvoston tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön hallitus ja hallituksen puheenjohtaja sekä määrätä hallituksen jäsenten palkkio;

2) päättää asioista, jotka koskevat toiminnan huomattavaa supistamista tai laajentamista tai yhtiön organisaation olennaista muuttamista;

3) huolehtia ja valvoa, että julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi;

4) laatia 6 a §:ssä tarkoitettu palveluiden ja toimintojen ennakkoarviointi suhteessa julkiseen palveluun ja viestintämarkkinoiden kokonaisuuteen sekä suhteessa siihen, vastaavatko ne yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin, sekä arvioinnin perusteella päättää palvelun tai toiminnon aloittamisesta tai aloittamatta jättämisestä ja julkaista päätös perusteluineen; (10.8.2012/474)

4 a) päättää yhtiön strategiasta; (28.6.2017/436)

5) päättää talouden ja toiminnan suuntaviivoista;

6) tarkastaa ja hyväksyä hallituksen toimintakertomus; (10.8.2012/474)

7) valvoa yhtiön hallintoa ja antaa varsinaiselle yhtiökokoukselle lausuntonsa tilinpäätöksestä ja tilintarkastuskertomuksesta.

Hallintoneuvoston on lisäksi vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava eduskunnalle kertomus 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toteutumisesta sekä ohjaus- ja valvontatehtäviensä toteuttamisesta edellisen kalenterivuoden aikana. Ennen kertomuksen antamista tulee kuulla Saamelaiskäräjiä. (10.8.2012/474)

Hallintoneuvoston on lisäksi käsiteltävä muut hallituksen sille esittämät asiat.

Puheenjohtajan on kutsuttava hallintoneuvosto koolle, jos vähintään kolmasosa jäsenistä vaatii sitä kirjallisesti ilmoittamansa asian käsittelemistä varten. Kokouskutsu on toimitettava kuukauden kuluessa vaatimuksen esittämisestä.

Ennakkoarviointi

Ennakkoarviointi on tehtävä sellaisista uusista palveluista ja toiminnoista, joilla on vähäistä suurempaa vaikutusta tarjolla olevien sisältöpalveluiden kokonaisuuteen ja jotka ovat merkittävyydeltään, ajalliselta kestoltaan ja kustannuksiltaan olennaisia. Arviointi voidaan tehdä hallintoneuvoston harkinnan mukaan muutoinkin, jos se on perustellusta syystä tarpeellista.

Ennakkoarviointi tehdään Oy:n tai muun oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön perustellusta syystä tekemästä pyynnöstä taikka hallintoneuvoston omasta aloitteesta.

Arviointiin on sisällytettävä arvio suunnitellun palvelun tai toiminnon vaikutuksista markkinoihin ja kilpailuun sekä muista vaikutuksista.

Arviointia laadittaessa on pyydettävä kilpailuviranomaisen, kuluttajaviranomaisen ja alan keskeisten toimijoiden lausunnot tai kuultava heitä suullisesti. Lisäksi voidaan kuulla muita tarpeelliseksi katsottavia asiantuntijoita.

Asiantuntijakuulemismenettely

Hallintoneuvosto voi toimintansa tueksi pyytää tarpeellisiksi katsomiltaan asiantuntijoilta lausunnot tai kuulla heitä suullisesti.

Hallitus

Yhtiöllä on oltava hallitus, johon kuuluu vähintään viisi ja enintään kahdeksan jäsentä, jotka eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon.

Yhtiön hallituksen tulee edustaa riittävän monipuolista asiantuntemusta ja molempia kieliryhmiä.

Hallituksen tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön toimitusjohtaja sekä vahvistaa hänen palkkansa sekä muut toimeen liittyvät ehdot; toimitusjohtaja ei saa olla hallintoneuvoston eikä hallituksen jäsen;

2) valita yhtiön muu ylin johto sekä vahvistaa heidän palkkansa ja muut toimiin liittyvät ehdot;

3) päättää seuraavan vuoden talousarviosta;

4) kutsua koolle yhtiökokous ja valmistella siinä käsiteltävät asiat;

5) antaa yhtiön toiminnasta vuosittain kertomus Viestintävirastolle.

3 luku

Yhtiön tehtävät

Julkinen palvelu

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Edellä mainittuja ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. Sisältöpalvelujen pääpainon tulee olla liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävissä julkaisuissa. Tekstimuotoisen sisällön tulee 3 momentissa säädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta liittyä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun. (11.3.2022/159)

Julkisen palvelun ohjelmatoiminnan tulee erityisesti:

1) tukea kansanvaltaa ja jokaisen osallistumismahdollisuuksia tarjoamalla monipuolisia tietoja, mielipiteitä ja keskusteluja sekä vuorovaikutusmahdollisuuksia;

2) tuottaa, luoda, kehittää ja säilyttää kotimaista kulttuuria, taidetta ja virikkeellistä viihdettä; (10.8.2012/474)

3) ottaa ohjelmistossa huomioon sivistys- ja tasa-arvonäkökohdat, tarjota mahdollisuus oppimiseen ja itsensä kehittämiseen, painottaa lapsille ja nuorille suunnattuja ohjelmistoja sekä tarjota hartausohjelmia; (10.8.2012/474)

4) kohdella ohjelmatoiminnassa yhtäläisin perustein suomen- ja ruotsinkielistä väestöä, tuottaa palveluja saamen, romanin ja viittomakielellä sekä soveltuvin osin myös maan muiden kieliryhmien kielellä;

5) tukea suomalaisen kulttuuriperinnön vaalimista, suvaitsevaisuutta, yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja kulttuurista moninaisuutta sekä huolehtia ohjelmatarjonnasta myös vähemmistö- ja erityisryhmille; (28.6.2017/436)

6) edistää kulttuurien vuorovaikutusta ja ylläpitää ulkomaille suunnattua ohjelmatarjontaa;

7) välittää asetuksella tarkemmin säädettäviä viranomaistiedotuksia ja varautua televisio- ja radiotoiminnan hoitamiseen poikkeusoloissa.

Yhtiö voi 1 momentista poiketen tarjota yleisissä viestintäverkoissa seuraavia tekstimuotoisia sisältöjä ilman, että niiden on liityttävä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun:

1) lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt, joita yhtiö julkaisee Oy Suomen tietotoimisto - Finska Notisbyrån Ab:n tai muun sitä vastaavan kansallisen uutistoimiston kanssa tehdyn yhteistyön perusteella;

2) nopeisiin ja nopeasti kehittyviin uutistilanteisiin liittyvät lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt;

3) yhtiön 2 momentin 7 kohdan mukaisesti välittämät tekstimuotoiset viranomaistiedotukset ja poikkeusoloihin varautumisen edellyttämät välttämättömät tekstimuotoiset sisällöt;

4) saamen- ja romaninkieliset sekä maan muiden vähemmistönä olevien kieliryhmien kielellä olevat tekstimuotoiset uutissisällöt;

5) kulttuuriin liittyvät tekstimuotoiset sisällöt;

6) oppimiseen liittyvät tekstimuotoiset sisällöt.
(11.3.2022/159)
Yhteistyö

Yhtiön on toiminnallaan edistettävä sananvapautta, korkeatasoista journalismia ja median monimuotoisuutta.

Aineiston tarjonnan eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmiston tuotannossa syntynyttä aineistoa muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen on eriytettävä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnasta ja muusta julkisesta palvelusta muodostuva toimintansa toisistaan.

Eriyttämisellä tarkoitetaan tässä pykälässä sitä, että eriytettäville toiminnoille on laadittava tilikausittain tuloslaskelma ja julkisen palvelun toiminnalle myös tase. Tuloslaskelma ja tase, joiden tulee olla yhtiön kirjanpidosta johdettavissa, on laadittava soveltuvin osin kirjanpitolain (1336/1997) säännösten mukaisesti.

Jos yhtiö ottaa omaan käyttöönsä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnassa tuotettua aineistoa tarjotakseen sitä muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen tulee tapahtua samoin ehdoin kuin yhtiön luovuttaessa aineistoa yhtiön ulkopuoliseen käyttöön.

Muut tehtävät

Yhtiökokous voi päättää muuttaa yhtiöjärjestystä siten, että yhtiö harjoittaa myös muuta toimintaa kuin 7 §:n mukaista julkista palvelua. Tällainen toiminta on eriytettävä kirjanpidossa julkisen palvelun toiminnasta.

Verkkopalvelun eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa viestintämarkkinalain (393/2003) 2 §:ssä tarkoitettua verkkopalvelua, sen on eriytettävä verkkopalvelun tarjontaan liittyvä toiminta kirjanpidossa muusta toiminnastaan.
2 momentti on kumottu L:lla 10.8.2012/474.
4 luku on kumottu L:lla 9.10.1998/746.

5 luku

Erinäiset säännökset

Mainonnan kielto

Yhtiö ei saa lähettää mainontaa televisio- tai radio-ohjelmistojensa eikä muiden eri televerkoissa tarjoamiensa julkisen palvelun tehtävään kuuluvien sisältöpalveluiden yhteydessä.

Yhtiö ei saa tuottaa sponsoroitua ohjelmaa.

Viestintäviraston taloudelliset valvontatehtävät

Viestintävirasto valvoo 7 a, 8, 8 a ja 12 §:n noudattamista sekä sitä, että käytössä ei ole alihinnoittelua eikä ristikkäistukia.

Yhtiön on toimitettava Viestintävirastolle vuosittain huhtikuun loppuun mennessä tilinpäätöksensä, eriytettyjen toimintojen tuloslaskelmat ja taseet liitetietoineen sekä yhtiön tilintarkastajien lausunto eriyttämislaskelmista. Yhtiön on salassapitosäännösten estämättä Viestintäviraston pyynnöstä toimitettava myös muut valvonnassa tarvittavat tiedot.

Jos yhtiö rikkoo 7 a, 8, 8 a, 12 tai 12 a §:n säännöksiä, Viestintävirasto voi velvoittaa yhtiön korjaamaan virheensä tai laiminlyöntinsä. Velvoitteen tehosteeksi voidaan asettaa uhkasakko tai uhka siitä, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään yhtiön kustannuksella.

Uhkasakosta ja teettämisuhasta säädetään uhkasakkolaissa (1113/1990).

Kertomus Viestintävirastolle

Yhtiön on vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava Viestintävirastolle kertomus edellisen kalenterivuoden aikana tarjotusta palvelusta. Kertomuksessa on esitettävä tiedot, jotka ovat tarpeen Viestintäviraston televisio- ja radiotoiminnan valvontatehtävässä.

Viestintäviraston on annettava valtioneuvostolle lausuntonsa kertomuksesta ja 12 a §:n 2 momentissa tarkoitettujen tilinpäätösasiakirjojen perusteella syyskuun loppuun mennessä. Lausunto annetaan tiedoksi sille eduskunnan valiokunnalle, joka käsittelee Oy:tä koskevat asiat.

6 luku

Voimaantulo

Voimaantulo

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

Toimenpiteisiin tämän lain täytäntöönpanemiseksi voidaan ryhtyä ennen sen voimaantuloa.

Kumottavat säännökset

Tällä lailla kumotaan:

1) valtioneuvoston oikeudesta luovuttaa yleisradiotoimintaa varten valtiolle hankittu omaisuus osakeyhtiölle 18 päivänä toukokuuta 1934 annettu laki (216/34) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen ja

2) 20 päivänä helmikuuta 1987 annetun teletoimintalain 6 §:n 1 momentti.

Siirtymäsäännös

Valtioneuvoston Oy Ab:lle myöntämä yleisradiotoiminnan toimilupa lakkaa olemasta voimassa tämän lain voimaan tullessa.

Oy Ab:lle 16 päivänä huhtikuuta 1991 valittu hallintoneuvosto jatkaa tämän lain voimaan tultua toimintaansa tämän lain mukaisena hallintoneuvostona kuluvan toimikautensa loppuun. Hallintoneuvosto tekee siirtymäkautta koskevat ratkaisut 1 päivänä tammikuuta 1990 alkaneeksi viiden vuoden toimikaudeksi nimetyn johtajiston osalta. Siirtymäkauden katsotaan päättyvän vuoden 1994 loppuun mennessä.

HE 124/93, LiVM 14/93

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

LA 110/94, PeVM 19/94

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki Yleisradio Oy:stä 1380/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset Yhtiön asema Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti. Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään.