# data[].attributes.body
Måltidet en pædagogisk aktivitet, der kan bidrage til børns dannelse i daginstitutionen. Det pædagogiske måltid kan være med til at understøtte børns udvikling i de 6 læreplanstemaer.

# data[].attributes.body
Laktose betyder også mælkesukker. Laktoseintolerance vil sige at man ikke kan nedbryde/fordøje mælkesukker i tarmen, hvis man mangler enzymet laktase.
Symptomer på laktoseintolerance kan være ubehag i form af diarre, smerter i maven og øget luft i maven.
Man kan købe de fleste mælkeprodukter, som laktosefri, man kan også erstatte flere mælkeprodukter med plantebaserede produkter.

# data[].attributes.headline
Skaldyrsallergi, Hvad hvis uheldet er ude?

# data[].attributes.subject
Skaldyrsallergi, Hvad hvis uheldet er ude?

# data[].attributes.body
Skaldyrsallergi en almindelig udbredt fødevareallergi.
Typiske symptomer er kløe eller prikkende fornemmelse i læber, ansigt og svælg, nældefeber, udslæt, opkast, mavekrampe og diarré. Symptomer der udvikler sig hurtigt som hævelse i svælg, svimmelhed og vejrtrækningsbesvær er alvorlige da der kan opstå kvælningsfare og de kan være symptom på anafylaksi, (allergisk shock) Ved disse symptomer skal man staks ringe 112 og ligge personen ned med benene hævet og personen behandles straks med adrenalin (Epipen, gives i lårmusklen)

Hvis man i daginstitutionen er i tvivl om et barn har spist, eller man ved fejl har givet barnet en fødevare de er allergisk overfor, er det vigtigt man observerer barnet da symptomerne kan udvikle sig straks men også over tid. Kontakt altid forældrene. Ved alvorlige symptomer ringes straks 112 som beskrevet.

# data[].attributes.body
Pollenallergikere kan i nogen tilfælde lide af krydsallergi, som betyder at der kan være madvarer, som de ikke kan tåle, og kan få en allergisk reaktion ved at indtage visse fødevarer, især birkepollen allergikere. Kroppen reagerer fordi den ikke kan skelne mellem de allergifremkaldende stoffer i maden og de allergifremkaldende stoffer i pollen.
De mest almindelige symptomer:
Kløe i munden og halsen kan være helt ud til ørerne, hævede læber.
Sjældende symptomer:
Hævelse i munden og svælget, nældefeber, astma, mave/tarm besvær.
Allergisk shock: (anafylaktisk shock)
I sjældne tilfælde kan nogle personer få allergisk shock ved krydsreaktioner, som kan medføre at hud og slimhinder hæver op, dette kan medføre, at man kan få vejrtrækningsproblemer og kvælningsfornemmelser.

# data[].attributes.body
Er der børn i institutionen, som lider af allergier, er det vigtigt at have en tæt dialog med forældrene, for at vide præcis hvilken allergi det drejer sig om, hvad symptomerne er, og hvad vi som pædagogisk personale, eventuelt må give barnet af medicin, og hvad barnet ikke må spise (eventuelt alternativer)
Alle i personalegruppen og vikarer skal vide hvilket barn det drejer sig om, man kan feks. hænge et billede af barnet op i personalerummet, med de nødvendige dataer og hvordan vi som personale kan give barnet den hjælp og de alternativer til maden, som er nødvendig.
I enkelte tilfælde kan der være tale om at et barn kan få anafylaktisk shcok. I sådan et tilfælde, vil barnet eller personalet givet vis have en adrenalin pen liggende, som barnet skal stikkes i låret med. Ring omgående 112 ved anafylaktisk shock.

# data[].attributes.body
En vegetar og en veganer lever af en plantebaseret kost, de ude lukker alle former for animalske produkter fra deres livsstil. Det er kød, fisk,skaldyr og fjerkræ.
Veganer lever spiser plantebaseret og søger så vidt muligt at undgå at spise fisk,skaldyr, kød. Animalske produkter spiser de ikke og det er produkter som ost, mælk og æg.

# data[].attributes.body
Som pædagogiske assistenter kan vi hjælpe kræsne børn ved at gøre måltidet til en positiv oplevelse.
Vi er gode rollemodeller og går forrest med en autoritativ tilgang.
Først og fremmest skal oplevelsen omkring måltidet være tryg og vi er fordomsfri over for børnenes måde at gå til maden på.
Vi er involverede og nærværende og giver plads til børnenes initiativer til at hælde, øse, smage, røre og hjælper dem uden at overtage.
Vi stiller åbne spørgsmål til børnene som giver barnet mulighed for refleksion.
Hvordan smagte det? surt, sødt, salt, stærkt ,varmt, koldt. Vi taler om maden, afstemmer børnene, sætter ord på det vi selv spiser eventuelt ved at sige det smager godt, sætte lyde på og beskrive maden.
Børnene skal præsenteres for maden flere gange og på forskellige måder og vi opfordrer til dem til at smage. Vi kan for eksempel tale med børnene om at de måske ikke kan lide ost med at de godt kan lide det på pizza så det bliver bevidste om at mad kan smage forskelligt i andre sammenhænge.
Vi præsenterer børnene for de råvarer der er i maden. Vi kigger med både før og under og efter tilberedningen, så børnene ser hvordan maden skifter tekstur og farve. Vi har dage hvor børnene er med til at lave mad, da vores erfaring er at når børnene er med i processen får større mod på at smage på det de har i hænderne.

# data[].attributes.body
_ Spis planterigt, varieret og ikke for meget.
_Spis flere grønsager og frugter.
_Spis mindre kød-vælg bælgfrugter og fisk.
_Spis mad med fuldkorn.
_Vælg planteolie og magre mejeriprodukter.
-Spis mindre af det søde det salte og det fede.
_Sluk tørsten i vand.

# data[].attributes.body
Bordskik: vi vil prøve at børnene i stedet for at tage mad til sig selv skal øse op til hinanden, vi opfordrer børnene til at sige værsgo og sige navnet på barnet og sige tak til hinanden de voksne hjælper børnene med det.
Overgange: I overgangen fra leg til oprydning vil vi sætte en oprydningssang på så det bliver tydeligt for børnene hvad der skal ske.
Det pædagogiske måltid: Under måltidet vi vi have en autoritativ tilgang, vi viser at vi er nærværende og tilstede.

# data[].attributes.body
Kost: børnene får mad fra institutionen, kosten er varieret og veksler mellem kolde og varme retter.
Bordskik: Børnene sidder på faste pladser, 6-8 børn omkring et bord med 1 voksen. Børnene må gerne tale stille sammen under måltidet. Børnene tager selv deres mad på tallerkenen, og de skal tage lidt af alt maden.
Overgange: børnene skal rydde op, tisse og vaske hænder inden de skal ind til samling som varer ca. 20 min hvor der bliver talt om forskellige emner der varierer fra uge til uge.
En voksen går med 2 børn( kaptajner) der hjælper med at gøre rullevogne klar, tælle service og hente mad. Børnene bliver kaldt ind bordvis, tager selv service og sætter sig til bords.
Det pædagogiske måltid: Under måltidet er den voksne hele tiden til stede ved bordet, er nærværende og taler med børnene, De voksne afstemmer når det er tid til at afslutte måltidet, de 2 kaptajner og den voksen der har gjort klar til mad rydder af, tørrer borde af, fejer og sætter i køkkenet.  De 2 andre voksne går i garderopen og hjælper børn i tøj og med toilet besøg.

Sociale Rammer: Der er en god stemning, og en god tone mellem både voksen barn og børnene imellem. Børn og voksne taler sammen under måltidet.

Sanser og æstetik: De voksne åbner en dialog med børnene om hvad det er de skal spise, hvor det kommer fra, hvilken farve det har og hvordan det dufter mm

# data[].attributes.body
Vi har i institutionen fokus på en pige der er meget småspisende, og vi har derfor udregnet hendes daglige energibehov. Hun er 5 år, vejer 16kg og er normalt aktiv.

Energibehov:
(0,085*16+2,03) x1,9 =6,441
Energibehov i kilojoule:
6,441 x 1000 = 6441
Kcal: 6441/4,2 = 1533,6 kcal pr dag.

Procentfordelingen af næringsstoffer i kosten til målgruppen:

Protein: 10-20%
Fedt: 25-40%
- mættet under 10%
- enkeltumættet 10-20%
- flerumættet 5-10%
Kulhydrat: 45-60%
-tilsat sukker under 10%

# data[].attributes.headline
MINDMAP - sanseindtryk i det pædagogiske måltid.

# data[].attributes.subject
MINDMAP - sanseindtryk i det pædagogiske måltid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sanseindtryk i det pædagogiske måltid (4)

# data[].attributes.headline
Måltidet og de faktorer det har indflydelse på det.

# data[].attributes.subject
Måltidet og de faktorer det har indflydelse på det.

# data[].attributes.body
Protein er vigtig for kroppen kan fungere normalt og det bidrager til også en vedligeholdelse af muskelmasse og normale knogler. De fødevare som er langsom optagelse er grønsager,groft brød og bælgfrugter. De fødevare som er hurtig optagende er kage,hvidt brød og sodavand.
Kylhydrat - Der findes de simple og komplekse kylhydrater. De simple er dem der optages hurtigt i fordøjelsystemet. De komplekse er dem der optages langsomt i fordøjelsessystemet.
Fedtstoffer- Der findes det mættet og det umættede fedt. Det mættede fedtstof findes i chips, fedt i kød ,fløde og smør. Umættet fedt- Enkeltumættet findes i fødevare som oliven,mandler og avocado. Flerumættet er omega 3 som findes i fede fisk som laks, makrel og sild. Omega 6 kan man finde i vindruekerneolie og solsikkeolie.

# data[].attributes.headline
Hvilken rolle spiller sansning og sanseintegration for et vellykket pædagogisk måltid?

# data[].attributes.subject
Hvilken rolle spiller sansning og sanseintegration for et vellykket pædagogisk måltid?

# data[].attributes.body
Når vi spiser bruger vi flere af vores sanser. Smagsansen, lugtesansen og synssansen er alle en del af det sanseapparat, som er i brug når vi smager på mad. Smagssansen og lugtesansen er hænger tæt sammen, da den smag maden har også forplanter sig til den duft vi registrere i næsen.
Taktilsansen er også en vigtig del af madoplevelsen, børn synes ofte det er sjovt og interessant, at røre ved maden og mærke strukturer og føle konsistensen.

# data[].attributes.headline
Hvilken rolle du som pædagogisk assistent har for børnenes maddannelse.

# data[].attributes.subject
Hvilken rolle du som pædagogisk assistent har for børnenes maddannelse.

# data[].attributes.body
Som pædagogisk assistent er vi en rollemodel overfor børnene når vi sidder sammen med dem og spiser. Vi giver børnene opmærksomhed under måltiet ved at have en dialog og er nærværende og udviser omsorg for børnene. Vi som fagpersoner hjælper og vejleder børnene ved måltidet uden at tage kontrollen fra dem. En anden ting som også er vigtigt er at man er fordomsfri overfor børnene på den måde de tilgår maden på. Under måltiet lære børnene nogle færdigheder som at skære maden ud, hælde drikkelse op i deres kop, sende maden videre til de andre der sidder ved bordet o.s.v. Som pædagogisk assistent er man en del af rummet og en slags vært ved det bord man sidder ved. Derpå er det vigtigt ,at man tænker over hvordan man sidder sammen med børnene og har de ting man skal bruge under måltiet. Måltiet er en pædagogisk aktivitet og som pædagogisk assistent er det her man har en god mulighed for at være med til at skabe god stemning og være nærværende overfor børnene. Ens sanser kommer i spil under måltiet. Lugtesans -hvad dufter den af, visuelle sans- hvilken farve har den, smagssansen -smager den sød,surt eller bittert, taktilsans-hvordan føles overfladen på eks en tomat. Muskel/ledsans- når man trykker på den kommer der saft ud af den. Høresansen - hvad sker der når jeg bider i den. Det pædagogisk måltid handler meget mere om end bare at spise.

# data[].attributes.body
Har læst jeres padlet igennem og der står mange rigtige og indiskutable ting. Der hvor jeg som underviser kan bidrage med et læringsmæssig aspekt er under jeres forberedrings forslag. Her kunne det have været spændende at høre om jeres overvejelser omkring hvorfor børnene skal øse mad op til hinanden - hvorfor skal de det og hvad tænkes det at skulle udvikle hos børnene? Igen omkring tydlighed ved overgang - hvorfor tænker at tydelighed er en god ting for børnene? Og til sidst - hvad gør det for børnene at i unde rmåltidet er nærværende og tilstede?

# data[].attributes.headline
Hvilken rolle spiller sansning og sanseintegration for et vellykket pædagogisk måltid?

# data[].attributes.subject
Hvilken rolle spiller sansning og sanseintegration for et vellykket pædagogisk måltid?

# data[].attributes.body
Når vi spiser bruger vi flere af vores sanser.
Smagssans, lugtesans og synssansen, er alle en del af det sanseapparat, som er i brug når vi smager på mad. Smagssans og lugtesans hænger tæt sammen, når vi smager på mad, registrere næsen duften af maden samtidig. Når børn prøver at røre og føle på forskellige madvare bruger de deres taktilsans til at udforske konsistens, form og overflade. Det er derfor vigtigt at børn får lov til at røre ved maden, det kan også give større lyst til at smage på nye madvarer.
For at stimulere smagssansen hos børn, skal de have mulighed for at smage på  mange forskellige slags madvarer, det gør også børn mindre kræsne.
Når børn bruger deres synssans i forbindelse med et måltid, er det af stor betydning at maden ser indbydende ud, for at de har lyst til at spise det, især hvis de skal smage på noget nyt.
At få et pædagogisk måltid til at blive en succes i forhold til sanser, indebærer at vi som pædagogiske assistenter, går foran og viser børnene, hvordan de har mulighed for at tilgå måltidet med deres forskellige sanser, som feks. "prøv at dufte til melonen, mærk på melonens skræl, har I set en flot farve melonen har, hvad hedder den farve? skal vi prøve at smage? uhmmm den er sød og saftig."

# data[].attributes.headline
Kære forældre i børnehavegruppen "Koglen"

# data[].attributes.subject
Kære forældre i børnehavegruppen "Koglen"

# data[].attributes.body
Vi har i Pædagogruppen på Koglestuen talt om betydningen og vigtigheden af at børn får en sjov og nærværende oplevelse, med gode relationer omkring spisesituationen. Vi vil derfor i de næste to uger lave en pædagogisk aktivitet omkring måltidet.
Vi vil så vidt muligt sørge for at maden er alsidig, da vi har erfaret at børn der smager mange forskellige fødevarer, bliver mindre kræsne.
Da det er vigtigt for os, at børnene har medbestemmelse,
vil vi på skift tilbyde en lille gruppe børn, at være med til at tilberede maden, så de får en fornemmelse af, hvad de skal have at spise og hvad maden indeholder af forskellige ingredienser, dette kan være med til at give børnene madmod.
Børnene vil på skift to og to være "Superhjælpere" de skal sørge for at sætte mad og service på bordet, med hjælp fra en voksen. superhjælperne skal pynte bordet med ting de selv vælger blomster, dug, servietter modellervoks figurer de selv har lavet eller andet. Børnene øser mad op til hinanden, og siger værsgo, og navnet på det barn, som modtager tallerknen. Superhjælperne siger når alle må starte med at spise.
Der sidder en voksen ved hvert bord, som er opmærksom på at der er en god tone ved bordet, og med omsorg og nærvær sørger for at alle er en del af fællesskabet. Måltidsstunden skal være en hyggelig og rar oplevelse for alle.
Vi gør det fordi vi gerne vil give børnene en oplevelse af, at det er vigtigt at have en rar stund og give sig god tid til at spise og tale sammen, og stille undrende og undersøgende spørgsmål om maden og andre emner, og fordi børn er nysgerrige bliver det sjovt at bruge mange af sine sanser, så det, feks. at få lov til at røre, mærke, dufte, smage og se på mange forskellige madvarer udvikler børnenes sanser og nysgerrighed. Det vil også udvikle  børnenes sociale kompetencer, når de skal hjælpe hinanden og samarbejde de vil blive bedre til at koncentrere og fordybe sig, alt samme noget, som styrker børnenes selvværd og selvtillid.
Vi håber at I som forældre, vil bakke op om denne aktivitet.

Med venlig hilsen
Personalet på Koglestuen.

# data[].attributes.headline
Aktivitet, Det pædagogiske måltid SMITTE

# data[].attributes.subject
Aktivitet, Det pædagogiske måltid SMITTE