# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys laajensi omaa käsitystäni ruokakasvatuksesta ja siitä, miten monia asioita siihen liittyy. Ruoka ja ruokailuun liittyvät asiat ovat hyvin henkilökohtaisia, ja joskus kipeitäkin. Oma lapseni on kärsinyt ylipainosta huonosti toimivan vatsan takia, ja on ollut ikävä huomata, miten paljon se vaikuttaa hänen ruokasuhteeseensa. Jokaisella pitäisi olla oikeus nauttia ruuasta ja ruokailuhetkistä ilman syyllisyyden, häpeän tai itseinhon tunteita. Siksi positiivinen ruokakasvatus ja suhde ruokaan on mielestäni todella tärkeää ja ruokasuhteen viitekehys olisi hyvä työkalu tavoitteen saavuttamiseksi.

# data[].attributes.body
Olen joskus muinoin ollut ravitsemusterapeutin vastaanotolla kuulemassa terveellisen ruokavalion perusteet, mutta koin, että kyseinen opastus jäi jollain tavalla etäiseksi ja vajavaiseksi. Tämä viitekehys tuossa tilanteessa huomioituna olisi voinut tuoda paremmin esiin kehitystarpeet ja antaa omaa perspektiiviä terveellisen ruokavalion kehittämisessä ja käyttöönotossa. Tätä haluaisin omassa työssäni käyttää hyväksi ja auttaa ihmisiä käynnistämään ravitsemusprosessia omasta näkökulmasta. Luettuani viitekehyksestä, koen, että tämä on tulevaisuudessa parempi tapa tehdä ravitsemuskasvatusta.

# data[].attributes.body
Viitekehys on jälleen kerran hyvä idea ja toimiva ideaalitilanteessa. Ymmärrän myös ajatuksen sisäisen motivaation ja itsemyötätunnon takana, mutta siitä huolimatta olen huolestunut siitä, että jääkö jälleen yksilön harteille todella paljon asioita kannettavaksi. Miten saada yksilö kokemaan itsemyötätuntoa, jos sitä ei esimerkiksi koskaan ole aikaisemmin itselleen suonut? On suuri askel yksilölle alkaa vain pitämään itsestään ja kokea hyväksytyksi tulemisen tunnetta, jos sitä ei ole koskaan kokenut. Motivaatio on helpottava tekijä elämäntapamuutoksissa, mutta sen varaan ei voi myöskään jättää kaikkea, mitä sitten kun sisäinenkin motivaatio loppuu tai ajoittain rakoilee?

# data[].attributes.body
Minua on aina hiertänyt jollain tapaa se asetelma, että olen asiantuntija ja minun kuuluisi kertoa asiakkaalle miten hänen olisi hyvä syödä. En ole aiemmin oikein osannut kuvata, mikä siinä hiertää. Tämä ruokasuhteen viitekehys ja siinä esitetyt asiat ovat jotenkin todella helpottavia, saan taakan omilta harteiltani pois, minun ei tarvitse koittaa väkisin muuttaa asiakkaan tapaa syödä vaan voin olla siinä hänen rinnallaan yhdessä tutkailemassa ja pohtimassa.

# data[].attributes.body
Se on yhteistä, että pyrin välttämään suoraa ohjeistamista asiakkaalle, vaan pikemminkin kyselen asioita ja voidaan yhdessä pohtia asioita. Pohditaan enemmän sitä miksi esim. käyttäytyy tietyllä tavalla, onko jotain kokemuksia taustalla ja mihin pyrkii tietyllä käyttäytymisellä (tuleeko tavoitteet itsestä vai ulkoapäi), mitä hakee käyttäytymisellä esim. hyväksyntää. Minkälainen asiakkaan oma arvomaailma on, mitä arvottaa ihmisissä, elämässä...

# data[].attributes.body
Yhteistä on se, että olen pyrkinyt välttämään tiedon siirtoa ja ohjeiden latelemista. Viitekehys syventää käsitystäni siitä, miten moniulotteinen asia on kyseessä, ja miten monet asiat vaikuttavat.

# data[].attributes.body
Artikkeli oli hyvin silmiä avaava ja tiivisti hyvin ne ajatukset, joita itselläkin ollut paljon viime vuosina suhteessa ruokakasvatukseen. Olen työskennellyt vuosia nuorten ja lasten parissa ja etenkin nuorten kanssa ruokakasvatukseen tarvittavaa osaamista olen saanut opetella ja ammentaa. Teksti herätti paljon ajatuksia siitä, miten monesti asiakkaalle annetaan valmiit ohjeet toimia ulkoa päin, jolloin asiat eivät lähde hänestä itsestään.

Itse olen lukenut paljon esimerkiksi Sapere-menetelmästä, jossa nimenomaan lapsia opetetaan tarkastelemaan, maistelemaan, haistelemaan ja tunnustelemaan yksittäisiä raaka-aineita, jota muodostavat kokonaisuuden. Pidin ajatuksesta, että ruokia ei tarvitse jakaa niin sanotusti "hyvään" ja "pahaan", vaan ruokakasvatusta on hyvä käsitellä kokonaisuuksina.

Itse en pidä siitä ajatuksesta, että lähtisin vain antamaan neuvoja ja ohjeita tuntematta tai tietämättä toisen esimerkiksi taustoja ja suhdetta ruokaan, joten kokonaisvaltaisuus ja vuorovaikutuksellisuus ovat hyvin tärkeässä osassa sitä.

Ratkaisukeskeisyydestä artikkelissa pidin kovasti. Todella ajatuksia herättävä ja tärkeä aihe mielestäni. Viitekehys sai minut ajattelemaan entistä laajemmin asioita ja vielä panostamaan esimerkiksi tunnekasvatukseen suhteessa ruokaan ja siihen kokonaisuudessaan liittyviin tekijöihin.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys on hyvin laaja ja tarvitsee toteuttamiseen paljon aikaa. Ensimmäinen ajatukseni oli, miten tätä pystyisin hyödyntämään nykyisessä työssäni. Toivoisin, että tähän saisin selkeät käytännönläheiset ohjeet. Millaisilla kysymyksillä kannattaa lähteä liikkeelle ja miten edetään. Miten paljon on ajateltu, että tähän varataan aikaa? Artikkelin perusteella, en vielä pystyisi tätä toteuttamaan.

Olen käynyt koulutuksen motivoivasta haastattelusta ja koen, että tästä on hyötyä ruokasuhteesta keskusteltaessa. Pyrin aina kohtaamaan nuoren olemalla läsnä ja saamaan nuoreen hyvän vuorovaikutus suhteen/ luottamuksen. Kutenkin herkästi tulee kerrottua ruokasuosituksista ja annettua niihin ohjeita. Koen, että positiivisesta palautteesta on ollut hyötyä.

Nuoret herkästi vastaavat kysymyksiin, en mä tiedä. Ennen kuin nuori alkaa kertomaan avoimesti asioistaan, pitää käyntejä olla useampi.

# data[].attributes.headline
Ruokasuhteen viitekehys oli varsin mielenkiintoinen ja vahvisti ajatuksiani siitä miten laaja aihe tämä on. Tässä huomioitiin mielestäni hyvin myös yksilön näkökulmaa ja sitä miten moni asia meihin vaikuttaa. Tämä mielestäni myös korostaa sitä miten tärkeää vuorovaikutus ja asiakkaan tunteminen on, jotta löytäisi juuri hänelle sopivat tavat toteuttaa ruokasuhdetta. 

# data[].attributes.subject
Ruokasuhteen viitekehys oli varsin mielenkiintoinen ja vahvisti ajatuksiani siitä miten laaja aihe tämä on. Tässä huomioitiin mielestäni hyvin myös yksilön näkökulmaa ja sitä miten moni asia meihin vaikuttaa. Tämä mielestäni myös korostaa sitä miten tärkeää vuorovaikutus ja asiakkaan tunteminen on, jotta löytäisi juuri hänelle sopivat tavat toteuttaa ruokasuhdetta. 

# data[].attributes.body
Huomaan yhtäläisyyksiä normien muodostumisessa, joka menee helposti moraaliseksi ruokakasvatukseksi omassa työympäristössäni.

Olemme kovin hyviä arvostelemaan ja kertomaan miten pitäisi syödä (noudattamatta itse sitä) ja koemme tärkeäksi kertoa sitä nuoremmille sukupolville.

Olen töissä ympäristössä jossa sosiaaliset vaikutukset ja ympäristö ovat isossa roolissa asiakkaiden valintojen ja syömiskäyttäytymisen kanssa

Kurssin myötä olen oppinut sen mitä tekstissä haluttiin sanoa;

vuorovaikutustekijät ympäristön kanssa vaikuttavat suhteeseemme ruokaan. Sillä, millainen rooli meillä on suhteessa muihin ihmisiin ja millaisessa ympäristössä olemme, on vaikutuksensa kaikkiin ruokasuhteen ulottuvuuksin. Voimme (Saamme) toimia, ajatella, tuntea ja kokea eri tavoin ja tavoitella erilaisia asioita.

Haluan antaa asiakkailleni hyväksyvää ruokakasvatusta joka tukee jokaisen omaa ruokasuhdetta, eikä toimi moraalisena kasvattajana.

# data[].attributes.body
Yhteistä on se, että pyrin näkemään asian monet puolet ja ymmärtämään niitä laajemmassa kontekstissa. En halua arvostella tai arvottaa ihmisiä syömisen tai syömättömyyden tai ruokavalintojen kautta.

Viitekehys laajentaa näkemystäni ja tuo enemmän lempeyttä ja ymmärrystä esimerkiksi ruokakasvatuksen saralla.

Toivon, että ravitsemusterapeutit työssään käyttäisivät tätä lähestymistapaa ohjeiden latelemisen sijaan. Kun ihmiset kohdataan tasavertaisina ihmisinä, niin rehellisyys on läsnä (sekä itselle että toiselle) ja siten myös muutoksen mahdollisuus kasvaa.

# data[].attributes.body
Pidän tavasta jossa ei ns. tuputeta faktatietoa ruoasta ja terveydestä vaan herättälevästä keskustelusta. Näin johdatellaan ihminen asian äärelle pohtimaan oman itsensä kautta. Tämän hetkisessä työssäni en kohtaa yksittäisiä asiakkaita mutta näkisin että käyttäisin KEHUVA- menetelmää erityisesti syömishäiriöiden hoitamisessa sekä lihavuuden hoidossa.

# data[].attributes.body
Kaikki ruokasuhteen viitekehyksen osa-alueet vaikuttavat urheilijan syömiskäyttäytymiseen. Urheiluvalmentajana pystyn vaikuttamaan jokaisen osa-alueeseen omalla käyttäytymiselläni. Mielestäni on tärkeää, että urheilija hyväksyy itsensä sellaisena kuin on ja hyväksyy myös oman ruokasuhteensa. Valmentajana voin luoda ilmapiirin, jossa ei otettaisi syömisestä sekä ulkonäöstä paineita. Ravitsemus ei suoranaisesti kuulu valmentajan työhön, mutta viitekehyksen avulla voisi olla helpompaa luoda ilmapiiriin positiivista näkökulmaa ruokailuun liittyen.

# data[].attributes.body
Miten monitahoinen asia ruoka onkaan! Tuomitsemattomuus ja arvottamisen välttäminen ovat kauniita lähtökohtia kaikkeen ihmisten kanssa tehtävään työhön, myös silloin kun se liittyy ruokasuhteeseen. Omiakin, välillä hyvin 90-lukuisen tunkkaisia ajatuksia on hyvä haastaa ja ymmärtää miten ne vaikuttavat taustalla vaikka tietoisella tasolla ajattelisi asioista jo toisella tavalla.

# data[].attributes.body
Olen tähän saakka tottunut ravitsemuskasvatuksen olevan ravitsemussuosituksia; neuvoja ja ohjeita, kuinka tulisi syödä. Ruokasuhteen viitekehys avaa, laajentaa ja mahdollistaa työskentelyn aiheen parissa yksilöllisemmin ja uskoakseni myös vaikuttavammin. Kun ammattilainen valistaa ruokailutottumuksissa ja -valinnoissa, ei asiakkaalla useinkaan ole työkaluja, halua tai resursseja noudattaa ohjeita. Motivoivan haastattelun ja sisäisen motivaation avulla asiakkaalla voi olla valmiuksia tarkastella ja muuttaa toimintaansa. Tähän uskon, että ruokasuhteen viitekehys tarjoaa mahdollisuuksia.

# data[].attributes.body
Pidän ajatuksesta, kuinka ruokasuhteen viitekehys myös tutkiskelee ja pohtii, eikä tuputa samaa yleistä tietopakettia kaikille. Olemme kuitenkin kaikki yksilöitä ja menneet ja tulevat kokemuksemme, tunteemme, ajatuksemme ja suhtautumisemme asioihin ovat myös yksilöllisiä. Meillä ei koskaan ole täysin samoja lähtökohtia edes ravitsemus- tai ruokakasvatuksesta puhuttaessa, joten miten voisimme myöskään ohjeistaa kaikkia täysin samoilla ohjeilla. Mielestäni on erittäin tärkeää nimenomaan myös tutkiskella, pohtia ja kuunnella yksilöiden omia kokemuksia ja ajatuksia, joiden pohjalta voidaan lähteä yhdessä keskustelemaan jälleen kuuntelevasti ja pohtivasti, mitkä ajatukset, teot ja tunteet herättävät mitäkin käyttäytymismalleja.

# data[].attributes.body
Kuten joku jo hyvin ilmaisikin, olen mieltänyt ravitsemuskasvatuksen ravitsemususositusten latelemiseksi. Toinen oli vastaavasti tehnyt hyvän havainnon itsestään, kun oli todennut auktoriteettiaseman hiertävän. Samastun molempiin kirjoittajiin. On hienoa, että löytyy työkaluja kokonaisvaltaisempaan, asiakkaasta itsestään lähtöisin olevaan käsittelyyn myös ravitsemuksessa. Samalla koen tämän kuitenkin myös haasteellisena: vaatii valtavaa luottamusta lähteä avaamaan omaa käsitystä itsestään ventovieraalle. Miten siis tällainen luottamus saadaan luotua, jotta ongelmiin päästään rakentavasti käsiksi? Asiakkaan terveyden edistäminenhän joka tapauksessa on päätavoitteena.

# data[].attributes.body
Olen hyödyntänyt joitain ruokasuhteen viitekehyksen teemoja jo työssäni opiskelijoiden ja asiakkaiden parissa. Tämä tuo lisää ymmärrystä, syvyyttä ja laajentaa käsitystäni siitä, mitä kaikkea tulee ottaa huomioon ruokasuhdetta käsitellessä. Viitekehys tuo ehdottomasti uutta työhöni.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys laajentaa merkittävästi ravitsemukseen liittyvää ohjausta. On tärkeää ymmärtää ohjattavan historia ja itseluottamukseen liittyvät tekijät, jotka väistämättä vaikuttavat myös ruokasuhteeseen.

# data[].attributes.body
On mielenkiintoista, että se millainen suhde ruokaan itse terapeutilla on , vaikuttaa paljon asiakkaan kohtaamistilanteessa. Uskoisin, että suurella osalla esim. verkkovalmennuksia myyvistä "ravintoeksperteistä" on jonkinlainen syömishäiriötausta (mm. fitnessammattilaiset).

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys ohjaa tarkastelemaan syömiskäyttäytymistä ja muutenkin terveyskäyttäytymistä dynaamisena kokonaisuutena, joka muovautuu yksilöllisten kokemusten ja merkityksenantojen myötä. Käytännössä tämä auttaa ymmärtämään esimerkiksi sitä, miksi sama ohje tai neuvo ei päde kaikille.

Toinen itseni omaksuma näkökulma liittyy sisäisen motivaation vahvistamiseen. Lähden ajatuksesta, että pysyvä muutos edellyttää asiakkaan omien voimavarojen tunnistamista, tiedostamista ja käyttöönottoa. Ammattilaisen rooli on herätellä sisäistä motivaatiota (esimerkiksi juuri Motivoivan haastattelun keinoin) ja tukea voimaantumisen prosessia valmiiden vastausten tai ”käyttöohjeiden” sijaan. Perinteinen yksisuuntaiseen tiedonjakamiseen perustuva lähestymistapa on sinänsä helppo niin ammattilaiselle kuin asiakkaallekin, mutta jo pitkään on tiedetty, ettei se ole riittävää tukemaan esimerkiksi pitkäkestoista muutosta. Toisaalta on muistettava, että asiakaskohtaamisessa vuorovaikutusta rakentavat molemmat osapuolet; myös asiakkaat ottavat helposti passiivisen vastaanottajan roolin aiempiin kokemuksiinsa (ja yleisen tradition) perustuen. Uusien lähestymistapojen omaksuminen vaatii siis myös heiltä toisenlaista orientoitumista.

# data[].attributes.body
Viitekehys on yhdistänyt mielestäni hyvin ilmiöön soveltuvia kognitiivisen käyttäytymisterapian näkökulmia. Ne näkyvät muutoinkin työssäni, niin ajattelin, että ne pystyy omaksumaan osaksi omaa työtapaa. Erityisen hyödyllistä tässä on oman ruokasuhteen tarkastelu. Esimerkiksi ylipainoon liittyvien terveysriskien tutkimukseen liittyvä tutkimuskatsaus antoi itselleni ihan uutta tietoa ja laittoi ajattelemaan omia asenteita.

# data[].attributes.body
Olen hyödyntänyt viitekehystä jo työssäni. SYömishäiriöasiakkaiden kanssa keskustelemme ruokasuhteesta ja pyrimme käsittelemään teemaa mahdollisimman monipuolisesti. Sovellan myös tätä lähestymistapaa kaikkiin, joiden kanssa otan puheeksi ruokailun, syömisen tai kehonkuvan. Viitekehys toi syvyyttä jo käyttämiini menetelmiin ja vahvistusta omalle toiminnalle.

# data[].attributes.body
Mielestäni mielenkiintoisinta ja ehkä aiempaan ruoka- ja ravitsemuskasvatuksesta poiketen käsitys ammattilaisen oman ruokasuhteen pohtimiseen. Toisaalta suhtaudun siihen myös kriittisesti. Kuten tekstissä Talvia ja Anglé oivallisesti kirjoittavat siitä, kuinka ruokasuhde on yksilön henkilökohtainen asia, olisi ammattilaisen hyvä olla tietoinen ja jopa ajoittain kriittisesti pohtiva omaa ruokasuhdettaan kohtaan. Jos ammattilainen kokee itse olevansa "terveellisen ja oikean" syömisen perikuva, kuinka se vaikuttaa hänen suhtautumiseensa sellaista ihmistä kohtaan, joka ammattilaisen mielestä ylläpitää "epäterveellisiä ja vääriä" syömisen periaatteita? Omaa terveyttä edistävän ruokavalion noudattaminen ei ole aina yksilön halusta kiinni, vaan vaikuttavat tekijät voivat olla tämän hallitsemattomissa.

Toisaalta pohdin taas ammattilaisen roolia. Mielestäni on tärkeää yksilön jaksamiselle ja hyvinvoinnille, että tämä kykenee pitämään henkilökohtaisen elämän ja työelämän erillään. Jos sopivan ruokakasvatuksen toteuttaminen vaatii ammattilaiselta oman henkilökohtaisen ruokasuhteen pohtimista, kuinka edellinen voi mahdollistua? En väitä, ettei oman ruokasuhteen pohtiminen olisi välttämätöntä ruokakasvatuksellisesta näkökulmasta, päinvastoin, mutta on mielestäni myös tarkoituksenmukaista pohtia tässä nostamaani näkökulmaa.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys tarjoaa arvokkaan näkökulman, joka voi täydentää perinteisiä ravitsemusterapian tavoitteita. Viitekehys korostaa syömisen moninaisuutta ja sen kietoutumista osaksi ihmisen fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista elämää. Viitekehys painottaa ravitsemuskasvatusta erilaisten ruokasuhteiden kohtaamisena ja dialogina. Viitekehys kannustaa ymmärtävään ja arvostavaan suhtautumiseen omaan ja toisten ruokasuhteeseen. Tämän viitekehyksen syvällinen ymmärtäminen auttaa varmasti minua tulevaisuudessa ravitsemusterapeutin työssä esimerkiksi niin, että pystyn tarjoamaan asiakkaille kokonaisvaltaisempaa ja yksilöllisempää tukea.

# data[].attributes.headline
Viitekehys on mielestäni todella hyvä lähtökohta toteuttaa positiivista ruokakasvatusta. Mielestäni siinä on oivallista, miten huomioidaan ruokakasvatuksen moniulotteisuus ja kietoutuminen niin fyysisiin, psyykkisiin ja sosiaalisiin näkökulmiin. Esimerkiksi sosiaalinen ympäristö on todella tärkeä osa ruokakasvatusta, koska opimme jatkuvasti sosiaalisessa ympäristössä ja näemme malleja niin vanhempien ja muiden aikuisten kautta.

# data[].attributes.subject
Viitekehys on mielestäni todella hyvä lähtökohta toteuttaa positiivista ruokakasvatusta. Mielestäni siinä on oivallista, miten huomioidaan ruokakasvatuksen moniulotteisuus ja kietoutuminen niin fyysisiin, psyykkisiin ja sosiaalisiin näkökulmiin. Esimerkiksi sosiaalinen ympäristö on todella tärkeä osa ruokakasvatusta, koska opimme jatkuvasti sosiaalisessa ympäristössä ja näemme malleja niin vanhempien ja muiden aikuisten kautta.

# data[].attributes.body
Viitekehys syvensi omaan ruokasuhteen syvällisempää pohdintaa ja ymmärrystä ja sen merkitystä ruokakasvattajana. Aihe on erittäin mielenkiintoinen ja muun muassa artikkelin avulla saan lisävinkkejä taas edistämään seuraavalle tasolle ryhmämme myönteistä ruokailukasvatusta.

# data[].attributes.body
Mielestäni ruokasuhteen viitekehyksen osa-alueet olisivat vähintäänkin hyvä lisäys nykyiseen ravitsemuskasvatukseen. Terveysnäkökulmat ja valistuksellinen ote ei todetusti ole kovin tehokas vaikuttamaan yksilöiden ravitsemuskäyttäytymiseen. Ruokasuhteen osa-alueiden pohtiminen toisi esimerkiksi oppilaille henkilökohtaisempaa kosketuspintaa ravitsemukseen. Sitä kautta saattaisi olla myös helpompi peilata nykyistä toimintaa siihen, mitä haluttaisiin saavuttaa ja ehkä näin itselle sopivien pitkäaikaisten toimintamallienkin löytäminen helpottuisi. Tietenkään aina ei ole edes tarve lähteä etsimään muutettavia asioita, vaan myös onnistumiset ja itselle hyvinvointia tuovat asiat ja syyt niiden taustalla ovat tärkeitä tunnistaa.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehyksen lähestymistavassa on hyvin paljon samoja piirteitä, kuin omassa tavassani tehdä ohjaustyötä ja ohjaustyössä ylipäätään. Lähestymistavassa pyritään pääsemään enemmän pois neuvomisesta ja sen sijaan tavoitella hyväksyvää kohtaamista ja oivalluksista, joita tällainen kohtaaminen luo. Olen samaa mieltä siitä, että rehellinen ja myötätuntoinen sekä oman että muiden syömisen tarkastelu on edellytys muutokselle, joka lähtee omasta sisäisestä motivaatiosta.

Tämä lähestymistapa herättelee tarkastelemaan ja pohtimaan myös omaa ruoka- ja kehosuhdettani syvällisemmin, mikä on tärkeää, kun työskentelee ohjattavien kanssa samojen asioiden äärellä.

# data[].attributes.body
Mielestäni ruoka-ja ravitsemuskasvatukseen kohdistunut kritiikki on osin aiheellista ja ruokasuhde-viitekehys on enemmän kuin tervetullut. Esimerkiksi lihavuuden elintapaohjauksessa on mielestäni henkilön itsensä että myös ammattilaisen todella tärkeää tiedostaa, että muutos ei tapahdu kaatamalla tieto toisen päälle tai ottamalla se vastaan. Myötätunto itseä kohtaan ja sen harjoitteleminen kantaa varmasti elämässä muutenkin pidemmälle ja kasvattaa resilienssiä. Uskon, että käpertyminen ja itseinho vievät kapasiteettia muutoksen tekemisestä. Sen sijaan rohkea ja lempeä katsominen omiin epätäydellisyyksiin meitä kaikkia yhdistävänä tekijänä voi tuoda sisukkuuden ja positiivisen muutoshalukkuuden esiin. Ajattelen kuitenkin, että terveydenhuollon resurssit ovat niin venyttyneet, että asiakkaan kanssa teemojen äärelle pysähtyminen ja tutkailu voivat jäädä sivuun. Siksi tämä lähestymistapa pitäisi tuoda mielestäni osaksi yhteiskunnalista ruokakasvatusta: päiväkoteihin, kouluihin, korkeakouluihin, ettei asiakkaan sisäinen korjaustyö jää vain tuon terveydenhuollon lyhyen käynnin vastuulle.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys lähestymistapana tuo varmasti ymmärrystä ja voin kuvitella sen olevan toimiva menetelmä. Jos itse työskentelisin ravitsemusterapeuttina, voisin kuvitella hyödyntäväni juuri tämänkaltaista menetelmää osana neuvontaa. Voin kuvitella että "neuvonta-työ" tosiaan saattaa helposti mennä pelkäksi neuvomiseksi, tämä

saattaa asiantuntijasta tuntua helpoimmalta ratkaisulta, mutta potilaalle taas saattaa jäädä etäinen olo. Uskon, että tasavertainen ja ymmärtäväinen lähestymistapa hyödyttäisi potilasta huomattavasti enemmän!

Viitekehys toisi työssä varmasti uutena asiana juurikin erilaisen lähestymistavan, jossa ihminen huomioidaan kokonaisvaltaisemmin.

# data[].attributes.headline
Kehuvan näkökulma auttaa arvostamaan toisen omaa ruokavaliota ja tapoja sekä rohkaisee kyselemään ja ehkä jakamaan myös omia kokemuksia toisen kanssa. 

# data[].attributes.subject
Kehuvan näkökulma auttaa arvostamaan toisen omaa ruokavaliota ja tapoja sekä rohkaisee kyselemään ja ehkä jakamaan myös omia kokemuksia toisen kanssa. 

# data[].attributes.body
En ollut ajatellut syömistä ja ruokaan liittyviä asioita näin monimutkaisesti, mutta en toisaalta ole koskaan ollut syömisongelmien kanssa varsinaisesti tekemisissä. Mietinkin, avautuisiko teksti paremmin, jos ymmärtäisin myös itse syömiseen liittyviä ongelmia. Haluan ottaa koppia ja oppia tekstin monipuolisemmasta tavasta ajatella.

# data[].attributes.body
Itse olen kokenut hankalana sen, että minä ikäänkuin ylhäältpäin neuvoisin miten ja mitä pitää tehdä. Tämä saa ymmärtämään sen, ettei sen kuulu olla niin. Pystyn paremmin kohtaamaan ihmiset tasavertaisina.

# data[].attributes.body
Viitekehys on siitä hyvä, että on varmasti hyvä luoda jonkinlaiset "kehykset" ruokakasvatukselle ja näkemyksille ruokakasvatuksesta, koska näkemyksiä tuntuu olevan paljon erilaisia. Oma tapani tehdä töitä ruokateemojen parissa on mielestäni hyvinkin avarakatseinen, ja olen pyrkinyt lasten kanssa siihen, että jos lapset määrittelevät terveelliset ja epäterveelliset ruuat niin pohtisimme yhdessä millaisia vaikutuksia terveellisen vs. epäterveellisen ruuan syömisellä on ihmisiin. Viitekehys muistuttaa minua pohtimaan ruokailuunliittyvien asioiden "tehtäviä" esim. ruoka on polttoainetta, joka kulutetaan. Itse toivoisin, että jokainen lapsi ymmärtäisi, että aikuiset kokevat myös esim. nälän tunnetta ja ilmaisenkin oman nälän tunteeni usein lapsille ääneen ja saatamme yhdessä pohtia millaisia tunteita nälkä voi aiheuttaa.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys toi avartavia näkökulmia. Ruokasuhde on moninainen käsite ja pitää sisällään paljon. Ruokasuhteesta puhuttaessa tulisi jälleen muistaa asiakkaan yksilöllisyys, kohdata hänen tarpeet ja toiveet juuri hänen tarvitsemalla tavalla, eikä yleisellä tasolla.

# data[].attributes.body
Näkökulma on herkempi ja sallivampi ja ajattelen, että tällä tavoin on paljon parempi kohdata esimerkiksi nuoria, joilla on haasteita ruokasuhteensa kanssa. Ruokapuhe voi olla todella herkkä aihe, jossa voi tahattomasti loukata. Silti on tärkeää, että näistä voi puhua ja siksi ajattelen, että tämä lähestymistapa voisi olla toimivampi. Ajattelen, että positiivinen ruokasuhde on jokaisen oikeus ja siihen kannattaa panostaa.

# data[].attributes.body
Viitekehys toi lisää syvyyttä ja varmuutta omaan työskentelyyni. Tuntui hyvälle lukea, että asiat joita olet jo tehnyt, ovat juuri niitä mitä olisi suotavaakin tehdä. Tuli mukavan itsevarma ja vahvistunut olo

# data[].attributes.body
En sanoisi, että tämä viitekehys tuo tällä hetkellä mitään uutta ruokateemojen käsittelyyn työssäni, mutta sanoisin, että tämä vahvistaa kaikkea sitä aiempaa mitä olen jo toteuttanut ja antaa vahvaa tukea sille ajatukselle, että oikealla suunnalla olen ollut ja tästä on hyvä jatkaa.

Koen kuitenkin, että tänä päivänä on valitettavan haastavaa monelle ihmiselle syödä ravitsevasti ja riittävästi ja se näkyy myös ruokavalinnoissa vaikka tietoa itsessään olisi yllin kyllin ja haluakin olisi syödä juuri sen tiedon mukaisesti ja oma hyvinvointi edellä. Taloudelliset asiat kuormittavat niin vahvasti monia perheitä, mutta myös yksittäisiä ihmisiä, että valintoja joutuu tekemään yhä useammin oman arvomaailman vastaisesti ja se taas tuo puolestaan pinnalle monenlaisia ikäviä tunteita mm. syyllisyyttä ja häpeää. Lisäksi jos terveydentilassa on muutoin haasteita, niin se lisää tunnetta ja ajatusta siitä, että "itse aiheutan näitä veriarvojen muutoksia" vaikka todellisuudessa ihmisellä ei ole kerta kaikkiaan mahdollisuutta toimia toisin.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys huomioi kokonaisvaltaisesti tekijöitä, jotka vaikuttavat syömiskäyttäytymiseen. Ajattelutapani pohjautuu samoihin teemoihin ja arvoihin kuin ruokasuhteen viitekehys. Koen tärkeäksi, että ihmisen terveyttä lähestytään kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin kannalta eli huomioiden psyykkinen, fyysinen sekä sosiaalinen terveys. Viitekehys on tuttu asia jo aikaisemmilta opintojaksoilta, mutta se muistuttaa ajattelemaan syömiskäyttäytymistä moninaisena ilmiönä. On hyvä, että asiakasta tarkkaillaan yksilönä ja huomioidaan hänen arvot ja elämäntilanne, aikaisemmat kokemukset, tunteet sekä ajatukset syömisestä, ruoasta ja kehonkuvasta.

# data[].attributes.body
Yhteistä on myötätuntoinen ja lempeä lähestymistapa, joka pyrkii ymmärtämään asiat laajempana kokonaisuutena.

Viitekehyksen tavat käsitellä asioita ovat jo ennestään tuttuja, joten näkemykseni asian suhteen ei laajentunut artikkelin myötä.

# data[].attributes.body
Yhteistä viitekehyksen lähestymistavassa ja omassa tavassani tehdä työtä ruokateemojen parissa on kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa korostuu lempeys ja armollisuus. Syömistä ei moralisoida eikä sillä pyritä arvottamaan itseä tai muita.

Viitekehys ei tuonut itselleni uutta tietoa tai vaikuttanut tapaani käsitellä ruokateemoja, sillä artikkelissa käsitellyt asiat ovat itselleni ennestään tuttuja.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys auttaa ymmärtämään, miten moni asia vaikuttaa syömiskäyttäytymiseen. Se antaa armollisuutta jokaiselle, joka on kuullut tai kokenut syövänsä "väärin". Se myös antaa tilaa sille, että vaikka ruokailutottumuksissa olisi parantamisen varaa, ei ole yhtä tapaa syödä terveyttä edistävästi. Ruokasuhteen viitekehys tuo pehmeyttä ja laajempaa näkökulmaa ravitsemusohjaukseen. Voikin olla vaikeampaa antaa ravitsemusohjausta ruokasuhteen viitekehys huomioiden, verrattuna "vanhanaikaiseen" tapaan.

# data[].attributes.body
Työskenetelen viestintäalalla ja minusta ruokasuhteen viitekehys on erinomainen työkalu myös viestinnän ammattilaisille. Mediassa näkee paljon ruokaan liittyviä ohjeita, sääntöjä sekä vastakkainasettelua. Olen vuosien mittaan omaksunut ja oppinut käsittelemään ravitsemusta viestinnässä laajemmin ja ruokasuhteen viitekehykseen tutustuessani huomaan, että osittain kykenen suhtautumaan ruokasuhteeseen työkalun ehdottamien strategioiden mukaisesti. Uskon, että kokemuksen tuoma viisaus ja oman ruokasuhteen kanssa työkentely on auttanut huomaamaan harmaan sävyjä ruokaan liittyen. Näiden henkilökohtaisten oivallusten kautta koen olevani parempi myös viestijänä niin, että huomioin aikaisempaa paremmin että ruokasuhteen ja ravitsemuskasvatuksen viestinnässä on tärkeää huomioida joustavuus. Ruokaan liittyvän viestinnän suhteen toivoisin itse oppivani yhä paremmin huomioimaan ruokasuhteen viitekehystä ja monipuolistamaan omia taitoja ravitsemuksesta viestijänä.

# data[].attributes.body
Viitekehys vahvistaa ajatusta siitä, että ruokateemojen käsittelyssä tarvitaan empaattista, kokonaisvaltaista ja asiakkaan kokemuksia kunnioittavaa lähestymistapaa. Työssäni tulee usein esiin stressin, lohduttautumiseen tai arjen kuormitukseen liittyvää syömistä. Se kertoo siitä, että ruokasuhde on hyvin monimuotoinen ja elämäntilanteeseen kytkeytyvä kokonaisuus. Taustan ja kokemuksen huomioonottaminen auttavat ymmärtämään miksi tietynlaiset toimintatavat syömiseen ovat muodostuneet ja minkä vuoksi niiden muuttaminen saattaa olla haasteellista. Viitekehys toi uuden näkökulman, jossa ruokaan liittyviä merkityksiä, tunteita ja kokemuksia tarkastellaan ilman vahvaa oikea-väärä -asetelmaa. Silloin keskustelu keskittyy asiakkaan omien merkitysten, tunteiden ja kokemusten ymmärtämiseen.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehyksen lähestymistavassa ja omassa tavassa tehdä työtä ruokateemojen parissa löydän tällaista yhteyttä: ruokalistasuunnittelun ja ruoan tuotannon ja tarjoilun kehittämisessä pyritään koko ajan miettimään asiakasnäkökulmaa ts. miltä tarjottava ruoka ja ruokailuympäristö saattaa vaikuttaa eri asiakkaiden näkökulmasta katsottuna. Esim. onko tarpeen tarjota vaihtoehtoja eri asiakasryhmille? Miten erityistarpeet huomioidaan? Miten asiakaspalautteet ja asiakastyytyväisyyskyselyjen vastaukset voidaan huomioida kehittämisessä?

Ruokailuympäristön ilmapiirin luominen myönteiseksi ja vapautuneeksi, jossa asiakas valitsee mitä ja minkä verran syö ilman ulkopuolista arvostelua.

Ruokasuhteen viitekehys syventää ja laajentaa käsitystä, mitä seikkoja on tarpeen pitää taustalla mielessä ja huomioida, kun esim. ruokalistaa, reseptejä, ruokailuympäristöä tai asiakaspalvelua kehitetään.

# data[].attributes.body
Olen käyttänyt työssäni paljon motivoivan haastattelun menetelmää ja näen että tämä viitekehys sopii hyvin yhteen sen kanssa. Jokainen on oman itsensä asiantuntija ja tämän viitekehysmallin avulla on helppo asiakastyössä herätellä asiakasta pohtimaan tilannettaan eri näkökulmista.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys herätti minussa paljon ajatuksia oman työni näkökulmasta. Toimin diplomiravintoterapeuttina, ja ohjaan paljon ykköstyypin diabetesta sairastavia asiakkaita, joista moni on fyysisesti ja psyykkisesti hyvin kuormittunut. Tässä työssä tunnistan vahvasti viitekehyksen ajatuksen siitä, että ruokaa ei voi tarkastella vain ohjeina, valintoina tai tiedon puutteena, vaan mukana ovat aina myös uupumus, pelot, häpeä, tottumukset, kehon tuntemukset, mielenterveys ja kokemus omasta pystyvyydestä.

Koen omassa työssäni tärkeäksi sen, etten lähesty asiakasta syyllistävästi tai moralisoiden. Erityisesti diabetestyössä on olennaista ymmärtää, että taustalla voi olla hyvin monimutkainen suhde omaan kehoon, ruokaan, insuliiniin ja hoitoon. Silloin pelkkä ohjeiden antaminen ei riitä, vaan tarvitaan kuuntelemista, turvallisuutta ja sitä, että asiakas tulee nähdyksi kokonaisena ihmisenä.

Samalla ajattelen, että omassa työympäristössäni ruokaa ei voi myöskään täysin irrottaa sen terveydellisistä vaikutuksista. Esimerkiksi ykköstyypin diabeteksessa hiilihydraattien määrällä ja laadulla on aidosti merkitystä voinnin, verensokeritasapainon ja elämänlaadun kannalta. Siksi minulle tärkeää on yhdistää nämä kaksi näkökulmaa: hyväksyvä ja ihmislähtöinen kohtaaminen, mutta myös rehellisyys siitä, että joillakin ruokavalinnoilla on konkreettinen vaikutus terveyteen.

Ehkä suurin yhteys viitekehykseen omassa työssäni onkin se, että pyrin opettamaan asiakkaalle, ettei ruoka eikä insuliini ole vihollinen. Ajattelen, että hyvä ohjaus ei ole pelkkää ravitsemustiedon jakamista, vaan myös oman kehon arvon tunnistamisen tukemista: että ihminen alkaisi vähitellen kokea ansaitsevansa hoitoa, riittävän insuliinin, tasaisemman voinnin ja paremman arjen. Tässä mielessä ruokasuhteen viitekehys tuntuu hyvin käyttökelpoiselta, vaikka ajattelenkin, ettei terveysnäkökulmaa pidä häivyttää pois.

# data[].attributes.body
Käsittelen tätä aihetta omasta näkökulmastani avoimen yliopiston opiskelijana ja mahdollisesti tulevana ravitsemusterapeuttina. Niin kuin puheenvuoroartikkelissa mainitaan ruokasuhteen viitekehys voisi toimia tulevassa työssäni työkaluna tai ainakin ajoittain tietyissä tilanteissa muistutuksena siitä, että erilaiset ihmiset (asiakkaat) tarvitsevat erilaista lähestymistapaa ohjaukseen. Kyseenalaistan kuitenkin tämän ruokasuhteen kokonaisvaltaisen käytön ravitsemusohjauksessa. Puheenvuorossa esitellään aiemmalle ravitsemuskasvatukselle kritiikkiä sen yksilökeskeisyydestä ja että ”oikea tieto” ei ole osoittautunut riittäväksi käyttäytymisen muutokselle, ja että yksilölle asetetaan vastuuta valinnoista. Tuodaan myös esille, että terveellistä syömistä ei olla nähty monimutkaisena prosessina, jossa monella ympäristötekijöillä on ratkaiseva merkitys.  Voin kyllä kuvitella, että ravitsemuskasvatus on nimenomaisesti ollut epätasapainossa niin, että ympäristötekijöitä ei ole tarpeeksi otettu huomioon, ja nyt painotetaankin molempia. Mielestäni artikkelin alkuosa luo itselleni kuitenkin sellaisen vaikutelman, että lähestymistavassa yksilön toimijuutta ei ainakaan painoteta tai korosteta, vaan ”heittää kädet pystyyn” ulkoisten ympäristötekijöiden vuoksi. Tiedostan kylläkin, että subjetiiviseni näkemykseni aiheesta saattaa häiritä ruokasuhde-viitekehyksen ymmärtämistä ja omaksumista ainakin alkuun ja että saatan puhua ohi aiheen. Voin olla kyllä samoilla linjoilla siitä, että yleisesti yksilön tutkiessa omaa syömiskäyttymistään ja suhdetta ruokaan, voi olla hyödyllistä tutkia asiaa uteliaisuudella, ennemmin kuin arvottaa tai tuomita itseään. Toisaalta ”arvottaminen” saattaa olla ajoittain myös rehellisyyttä, mitä myös ruokasuhteen viitekehyksessä painotetaan (tietoinen läsnäolo & asioiden kohtaaminen). Mielestäni on myös erittäin tärkeää olla itselleen empaattinen, ystävällinen ja myöntää olevansa epätäydellinen, sillä liika rajoittaminen ja täydellisyyteen pyrkiminen ovat usein vihollisia hyvälle ja tyydyttävälle suoriutumiselle.

# data[].attributes.body
Ruokasuhteen viitekehys tuo anteeksiantavaa ja laveampaa näkökulmaa ravitsemusohjaukseen. Ruokasuhteen viitekehys antaa armoa ja ymmärrystä, että ruokateemojen käsittelyssä tarvitaan empaattista, holistista ja yksilön kokemuksia kunnioittavaa lähestymistapaa. Pitää muistaa ja ymmärtää kenen kanssa puhuu, ettei se mene vaan näin on oikein tehdä ja tämä on väärin -tyyliseen keskusteluun.