# data[].attributes.body
HOMOZIGOT:
Els individus homozigots s'anomenen "purs" ja que es caracteritzen per parells de gens al·lels idèntics.

És a dir, els al·lels anàlegs produiran només un tipus de gàmet representat per les mateixes lletres (AA, aa, BB, bb, VV, vv), anomenant-se la majúscula dominant, mentre que la minúscula és la que posseeix el caràcter recessiu.

En altres paraules, els homozigots estan compostos pels mateixos al·lels, però poden ser recessius o dominants, com és el cas de l'evidència resultant de les lleis de Mendel.

A partir de l'encreuament de pèsols, els pèsols verds eren recessius del genotip v v i, d'altra banda, els pèsols grocs eren considerats els pèsols homozigots de caràcter dominant, indicats pels al·lels V V.

HETEROZIGOTS:
Els anomenats heterozigots o "híbrids", corresponen a individus que tenen parells d'al·lels diferents que determinen aquesta característica.

Com en els heterozigots els parells d'al·lels són diferents, es representen per la unió de lletres majúscules i minúscules, per exemple, Aa, Bb, Vv.

Tingueu en compte que en els experiments de Mendel (1822-1884), el botànic va identificar que tots els individus de la primera generació (F1) de l'encreuament del pèsol eren heterozigots (característic del pèsol groc) i per tant els gens al·lels eren diferents.

# data[].attributes.body
Un genoma conté tots els gens necessaris per «construir i posar a funcionar» un organisme específic.

La suma de la informació genètica que un organisme individual heretat dels seus pares és equivalent a la suma de tots els segments de DNA presents a l'ou fecundat que inicia la vida.

Tots els subjectes que integren una població d'espècies mostren el mateix grup de gens, si bé els diferents individus tenen de mode invariable lleugeres diferències (al·lels) de molts d'aquests gens genoma

D'aquesta manera, cada espècie d'organisme mostra un contingut únic d'informació genètica, el qual es coneix com

genoma.

# data[].attributes.body
La mitosi és un conjunt de subfases que condueixen a una multiplicació cel·lular. És a dir una cèl·lula (la mare) es divideix per produir dues noves cèl·lules (les filles) que són genèticament idèntiques entre si. En el context del cicle cel·lular, la mitosi és la part on l'ADN del nucli de la cèl·lula es divideix en dos grups iguals de cromosomes. La mitosi produeix dues cèl·lules somàtiques diploides (2n) que són genèticament idèntiques entre si i la cèl·lula parental original, mentre que la meiosi produeix quatre gàmetes haploides (n) que són genèticament únics un respecte a l'altre i respecte a la cèl·lula parental original (germinal). Un exemple de teixit que es desenvolupa amb la mitosi és les banyes d'una vaca que creixen a una certa edat o també un altre exemple és el pèl que desenvolupa aquest organisme viu. Aquest pel per exemple es extret de l ADN de l organisma que deriva.

# data[].attributes.body
L'ADN és un component químic anomenat àcid desoxiribonucleic. Aquesta molècula està formada per dues cadenes llargues que s'enrotllen en una espiral i que porta la informació genètica amb les instruccions que qualsevol ésser viu necessita per formar-se, créixer, reproduir-se i funcionar. Es tracta doncs d'un material molt preuat que trobem emmagatzemat a l'interior de gairebé totes les cèl·lules del nostre organisme, concretament en el nucli cel·lular.

L'ADN s'organitza i compacta en unes estructures anomenades cromosomes, diferents segons l'espècie. Aquest fet explica perquè presentem característiques de cada un dels nostres pares

L'ADN de gallina, el secret per a detenir els contagis de COVID-19
Firebreak, una signatura de biotecnologia, va trobar una forma per a desenvolupar una pastilla amb anticossos contra COVID-19 i les seves variants, de baix cost i feta a base d'ous de gallina. Les gallines, particularment els seus ous, podrien ser la nova línia de defensa contra la pandèmia per COVID-19 i la clau per a poder aconseguir l'esperada immunitat de ramat; almenys aquesta és la promesa de Firebreak, que assegura haver creat una pastilla de baix cost amb la capacitat de detenir el virus amb més d'un 95% d'efectivitat. “Firebreak és una empresa que utilitza anticossos en una forma nova, la qual cosa anomenem mètodes de barrera d'anticossos. La clau d'això és que estem usant anticossos que es diuen igy, que són anticossos que provenen d'ocells.

# data[].attributes.body
L'ARN o àcid ribonucleic és l'altre tipus d'àcid nucleic que possibilita la síntesi de proteïnes. Si bé l'ADN conté la informació genètica, l'ARN és el que permet que aquesta sigui compresa per les cèl·lules. Està compost per una cadena simple, al contrari de l'ADN, que té una doble cadena.
Podem trobar diferents tipus d'ARN:

- ARNm o ARN missatger, que transmet la informació codificant de l'ADN servint de pauta a la síntesi de proteïnes.
- ARNt o ARN de transferència, que transporta aminoàcids per a la síntesi de proteïnes.
- ARNr o ARN ribosòmic que, com el seu nom indica, es localitza en els ribosomes i ajuda a llegir els ARNm i catalitza la síntesi de proteïnes.
- MicroARN. Són ARN de petita grandària que intervenen en la regulació genètica.

Exemple:

S'han realitzat assajos clínics amb vacunes ARN desenvolupades per a evitar l'aparició de diferents malalties infeccioses causades per virus, entre altres les provocades pel virus de la grip, virus de la ràbia...

# data[].attributes.body
Un cromosoma és un estructura que conté proteïnes que ajuden en la protecció d'agents químics, aquest es troba a l'interior del nucli cel·lular que transporten fragments llargs d'ADN.

Els cromosomes venen en parelles. Normalment, cada cèl·lula en el cos humà té 23 pars de cromosomes (46 en total), dels quals la meitat prové de la mare i l'altra meitat del pare.

Però en el cas dels animals és diferent, cada animal té un núm de cromosomes, per exemple podem veure que la vaca en total té 60 cromosomes, i 58 d'ells són autosomes acrocèntrics i 2 cromosomes sexuals.
En el cas dels porcs tenen un total de 38 cromosomes, 36 d'ells són autosomes i els altres 2 són cromosomes sexuals.

2 dels cromosomes (X i Y) determinen el gènere masculí o femení i es diuen cromosomes sexuals:
- Les dones tenen XX
- Els homes tenen X i un Y
Tots els altres cromosomes restants es diuen autosòmics i es coneixen com a parells de cromosomes de l'1 al 22.
Podem classificar els cromosomes en 4 tipus:

- Metacèntrics: quan els braços són aproximadament iguals i el centròmer està en el centre.
- Submetacèntrics: el centròmer està desplaçat una miqueta cap a un costat, i per això els braços són una mica desiguals
- Telocèntrics: el centròmer és pròxim d'un extrem, donant 2 braços molt desiguals.
- Acrocèntrics: el centròmer està en un extrem, per la qual només hi trobem un braç.

# data[].attributes.body
Raça pura: Són les descendents que resulten de l'aparellament entre pares genèticament similars.

Raça híbrida: Són els descendents que resulten de l'aparellament entre dos pares genèticament diferents.
També s'anomenen heterozigots.

Exemple:
Raça pura: Si aparellem dues vaques de raça Frisona, sabem que la formació serà de la mateixa raça i serà d'aptitud lletera.

Raça híbrida: Si aparellem una raça de vaca Fleckvieh (lletera) i una raça de Bruna dels Pirineus (càrnica), la descendència portarà la meitat dels dos progenitors. És a dir, es posible que sigui d'aptitud lletera i alhora càrnica. Ara bé si fem criar la raça híbrida qu epreviament teniem amb una altra raça híbrida, la descendència portarà que només sigui càrnica o lletera.

# data[].attributes.body
La meiosi és el tipus de divisió cel·lular que es produeix en cèl·lules especialitzades relacionades amb processos sexuals. Per exemple, en els aparells reproductors dels animals (ovaris i testicles), cada divisió meiòtica produeix quatre cèl·lules filles anomenades gàmetes, diferents entre si i amb la meitat d'ADN que la cèl·lula progenitora.

A diferència de la mitosi on només hi ha una divisió nuclear i les dues cèl·lules resultants són idèntiques a la cèl·lula original, en la meiosi es produeixen dues divisions nuclears successives d'on surten 4 gàmetes amb el material genètic recombinat i amb la meitat d'informació que la cèl·lula original.

Abans que es produeixi la divisió nuclear els gàmetes originals es combinen per tal de dur a terme la recombinació genètica produint cromosomes homòlegs que contenen informació genètica dels dos individus originals.

Això es produeix per assegurar la continuïtat de l'espècie i augmentar la variabilitat genètica. Això també és el principal objectiu de la ramaderia de selecció genètica, buscant progenitors amb característiques especifiques per potenciar la producció, com per exemple, quan en una granja de vaques de llet es busca que els dos progenitors tinguin un historial familiar de bona producció de llet per tal que la cria resultant tingui un material genètic que potenciï la probabilitat de què produeixi més i millor.

# data[].attributes.body
El gen és un tram especial d'ADN, que conte la informació per sintetitzar una proteïna.
Aquestes proteïnes interaccionen amb altres proteïnes i bio molècules per configurar un organisme amb els seus trets característics.
Una sola cadena d'ADN, conte milers de gens, els humans en tenim un 20 mil gens.
Hi ha gens petits d'unes 300 lletres (A,C,T,G), i en n'hi ha que en contenen milions.

Hi ha 3 tipus de proteïnes:
- Hemoglobina: es troba als glòbuls vermells. S'encarrega de portar oxigen a les cèl·lules.
- Pepsina: la seva funció és partir les biomolècules de l'estómac.
- Queratina: proteïna estructural (cabell, ungles)

Com que tots els éssers vius utilitzem el mateix codi genètic, un gen humà pot funcionar en un bacteri per sintetitzar, per exemple, la insulina.

Seqüenciat l'ADN complet de la vaca
Un consorci internacional de científics ha aconseguit seqüenciar el genoma d'una vaca, format per un nombre de gens similar a l'humà, entorn de 22.000, i uns cromosomes que es corresponen en part o totalment amb els humans, encara que l'ADN varia la seva ubicació en unes certes zones. Segons els experts, la seqüenciació d'aquest boví, el primer que es desxifra i que es refereix en concret a una vaca Hereford (Bos taurus), originària d'Anglaterra, una de les races productores de carn més importants del món, ajudarà a comprendre l'evolució dels mamífers i millorarà l'eficiència de l'explotació ramadera.

# data[].attributes.body
Genotip: Conjunt de gens o al·lels, és a dir, la informació genètica que posseeix un organisme en particular en forma d'ADN. La meitat dels gens és un progenitor, i l'altra meitat és de l'altre. Es manté contant tota la vida i és idèntic a totes les cèl·lules
El genotip es pot identificar a través de proves químiques que consisteixen a determinar la constitució genètica d'un individu.

Fenotip: Conjunt de caràcters visibles que un organisme presenta com a resultat de la fusió entre el seu genotip i el medi ambient.
El fenotip es pot identificar per l'observació de les característiques d'un individu.

La relació entre fenotip i genotip, és que el fenotip necessita el genotip més l'epigenètica i els factors ambientals.

Exemple: Podem tenir una truja Large White que tindrà garrins, llavors segons el seu genotip produiran molta llet i tindran alta prolificitat, però segons el seu fenotip, seran de color rosa, tindran un cos llarg i alt.