# data[].attributes.attachment_caption
Figur 17.18.


A) Normalt beskytter det inderste lag epitel blodkarret. Men ved aterosklerose nedbrydes epitellaget og kolesterol, triglycerider og proteiner trænger ind under laget.


B) Leukocytter (monocytter, lymfocytter) fra blodet og muskelceller fra karvæggen trænger ind. Leukocytterne og muskelcellerne optager kolesterol, triglycerid og proteiner, hvorefter de omdannes til skumceller.


C) Leukocytterne igangsætter en betændelsesreaktion (inflammation), hvorved der dannes arvæv og forkalkning.


D) Det skaber en permanent bule ind i blodkarret og dermed en forsnævring.

# data[].attributes.body
Aterosklerose vil sige, at arterievæggen enkelte steder bliver fortykket – og det sker gradvist

Aterosklerose forekommer i mere eller mindre grad hos næsten alle danskere over 30 år. Det er dog ikke alle, der har symptomer eller gener af det.

# data[].attributes.attachment_caption
Mange faktorer er med til at fremme åreforkalkningen. Det farligste er kombinationen af faktorer; jo flere faktorer der er til stede, desto større risiko er der for problemer med aterosklerose.

# data[].attributes.body
Kolesterol og triglycerider
Når der er en høj koncentration af fedtstoffer (lipider) i blodet, øger det risikoen for, at fedtstoffer aflejres i de glatte muskelceller og i makrofagerne, som findes i karrets væg. Derved vil åreforkalkningen tiltage.

Tip

Statiner hæmmer dannelsen af kolesterol, og derfor virker lægemidler med statiner kolesterolsænkende.

Forhøjet blodtryk
Jo større trykket er mod karrets væg, desto større er risikoen for, at cellerne i den glatte muskulatur deler sig unaturligt, og at makrofager og bindevæv gør karrets væg tykkere. Derved bliver hullet (lumen) i karret mindre.

Tip

Det kvindelige kønshormon østrogen beskytter mod aterosklerose. Derfor øges risikoen for kredsløbssygdomme efter overgangsalderen, hvor produktionen af østrogen falder.

Stress
Det sympatiske nervesystem og stresshormonerne øger hjertets minutvolumen ved stress, hvilket får blodtrykket til at stige. Desuden er risikoen for rygning og uhensigtsmæssig ernæring større, hvis man er stresset. På den måde er stress med til at sætte gang i en række af faktorerne.

Manglende motion
Motion mindsker mængden af det dårlige kolesterol, LDL, i blodet og øger samtidig mængden af det gode kolesterol, HDL. Derudover sænker motion blodtrykket. Manglende motion vil derfor have den modsatte effekt.

# data[].attributes.body
Symptomer ved aterosklerose

Symptom:

Smerter (iskæmiske)

Hvorfor det opstår:

Hvis der ikke kommer nok ilt (O₂) til muskelvæv, opstår der smerter, som kaldes iskæmiske smerter.

Smerter ved aktiviteter (mild form)

Smerter ved hvile (svær form)

Symptom:

Træthed, nedsat aktivitet

Hvorfor det opstår:

På grund af åreforkalkningen kommer der ikke nok oxygen ud til cellerne

# data[].attributes.attachment_caption
Aterosklerose kan forårsage både tromber og aneurismer.

# data[].attributes.body
Komplikationer til aterosklerose

Den forsnævring (stenose), der opstår ved aterosklerose, kan føre til flere komplikationer:

A. Der kan gå hul på det inderste lag af blodkarret, dér hvor åreforkalkningen sidder. Denne vævsskade gør, at blodet begynder at koagulere (størkne) (se afsnittet Trombocytter (blodplader) og blodets koagulation (størkning)) og danne en trombe (blodprop).

B. Tromben kan aflukke karret delvist eller helt. Derved vil det væv, som karret forsyner, modtage meget lidt eller intet ilt (O₂), og det fører til vævsdød.

C. Blodet ophobes i arterien, lige før stenosen. Hvis den glatte muskulatur har en medfødt svaghed og giver efter for det øgede tryk, vil der dannes en udposning på arterien (et aneurisme).

Følgerne af aterosklerose rammer især:

Hjernen, i form af apoplexia cerebri.

Hjertet, i form af akut koronart syndrom (AKS), angina pectoris, akut myokardieinfarkt, hjerteinsufficiens.

Benene, i form af claudicatio intermittens ("vindueskiggersyndrom", hvor borgeren efter kort tids gang får smerter i lægmusklerne), samt ulcus cruris (skinnebenssår).

# data[].attributes.body
Undersøgelser

Blodprøver
Der tages blodprøver for totalkolesterol, LDL, HDL og triglycerid. Desuden måles fasteglukose for at konstatere, om borgeren har diabetes mellitus (DM).

Tip

LDL (eng. low density lipoprotein) transporterer fedtstoffer, fx kolesterol ud til vævene. Derfor øger LDL risikoen for åreforkalkning. Diabetes mellitus (DM), fed kost og alkohol øger blodets indhold af LDL.

Kolesterol, total: Ved hjerte-kar-sygdom eller DM skal værdien være under 4,0 mmol/l.

LDL: Ved hjerte-kar-sygdom eller DM skal værdien være under 2,5 mmol/l.

HDL: Ved hjerte-kar-sygdom eller DM skal værdien være på 1,0 mmol/l eller højere.

Triglycerid: Ved hjerte-kar-sygdom eller DM skal værdien være under 2,0 mmol/l.

Tip

HDL (eng. high density lipoprotein) transporterer fedtstoffer væk fra vævene og til leveren. Derved mindskes mængden af kolesterol, som som ellers ville aflejres i karrenes væg.

# data[].attributes.body
Forebyggelse

En diætist kan hjælpe med forslag til kostændringer, som sænker blodets indhold af kolesterol og triglycerider. Borgeren skal bl.a. spise flere polyumættede fedtsyrer, fx fra fisk. Den totale mængde af kolesterol i blodet bør være under 3,5 mmol/l, og mængden af triglycerid bør være lavere end 2 mmol/l.

Motion er afgørende for at mindske mængden af LDL-kolesterol i blodet.

Tip

Ved blodmangel (anæmi) skal der pumpes mere blod rundt i kredsløbet for at skaffe ilt nok til cellerne. Det øger belastningen på hjertet, og dermed bliver symptomerne værre.

# data[].attributes.body
Behandling

Aterosklerose behandles med blodtrykssænkende medicin. Desuden anvendes lipidsænkende medicin, som mindsker mængden af fedt i blodet, fx:

Nikotinsyre, som nedsætter leverens dannelse af triglycerider.

Statiner, som nedsætter dannelsen af kolesterol.

Anionbyttere, som binder galdesyrer i tarmen, og derved sænkes mængden af kolesterol.

Kolesterolabsorptionshæmmere, som hæmmer optagelsen af kolesterol fra tarmen.