# data[].attributes.body
Krisitnuso sai alkunsa juutalaisuudesta. Jeesus Nasaretilainen ja hänen seuraajansa olivat juutalaisia, ja kristinuskon varhaiset opit perustuivat juutalaisiin uskonnollisiin ja kulttuurisiin traditioihin.

# data[].attributes.body
Jeesus syntyi ja aloitti julkisen opetustyönsä, joka keskittyi Jumalan valtakunnan julistamiseen. Hänen kuolemansa ristillä ja ylösnousemuksensa muodostivat kristinuskon perustan.

# data[].attributes.body
kääntyi kristinuskoon ja tuli keskeiseksi kristinuskon lähetyssaarnaajaksi. Hän kiersi ympäri Rooman valtakuntaa, perusti seurakuntia erityisesti ei-juutalaisille ja kirjoitti useita Uuden testamentin kirjeitä.

# data[].attributes.body
Jerusalemissa pidettiin kokous, jossa päätettiin, että ei-juutalaiset kristityt eivät ole velvollisia noudattamaan kaikkia juutalaisia lakeja, kuten ympärileikkautumista. Tämä kokous oli tärkeä askel kristinuskon eriytymiselle juutalaisuudesta.

# data[].attributes.body
Kristityt joutuivat vainojen kohteeksi Rooman valtakunnassa. Heitä syytettiin monista rikoksista.

# data[].attributes.body
kristinusko tuli sallituksi. Koska kristittyjen määrä oli vainoista huolimatta lisääntynyt, keisari Konstantinos näki hyödylliseksi sallia kristinuskon harjoittamisen antamalla uskonnonvapauden ja kansalaisoikeudet kristityille vuonna 313.

# data[].attributes.body
Keisari Theodosius I julisti kristinuskon Rooman valtakunnan viralliseksi uskonnoksi vuonna 380 jKr. Tällöin kristinusko tuli valtionuskonnoksi ja muiden uskonnollisten käytäntöjen harjoittaminen kiellettiin.

# data[].attributes.body
Kristinuskon kirkolliset käytännöt, liturgiat ja juhlapäivät muotoutuivat. Tällä aikakaudella vakiintuivat myös monet kirkolliset perinteet, kuten pyhien kunnioittaminen ja kirkkojen arkkitehtuuri.

# data[].attributes.body
ensimmäinen ekumeeninen kirkolliskokous, jossa määriteltiin kristillinen oppi, erityisesti Jeesuksen jumaluus ja inhimillisyys.

# data[].attributes.body
Rooman valtakunta jakaantui lännen ja idän osiin 1054

# data[].attributes.body
Ristiretket olivat sarja sotaretkia, joita lännen kristityt tekivät 11. ja 13. vuosisadalla, erityisesti pyhien paikkojen, kuten Jerusalemin, takaisinvaltaamiseksi muslimeilta. Ensimmäinen ristiretki sijoittuvat ajalle 1095-1271, ja seuraavat ristiretket jatkuivat useiden vuosisatojen ajan. Ristiretket olivat myös osa laajempaa konfliktia kristittyjen ja muslimien välillä. Vaikka ristiretket eivät onnistuneet pysyvästi valloittamaan Jerusalemia, niillä oli pitkäkestoisia vaikutuksia Euroopan ja Lähi-idän kulttuuriin ja suhteisiin.

# data[].attributes.body
Reformaatio oli kristillisen kirkon suuria muutoksia, jotka alkoivat, kun Martti Luther naulasi 95 teesiään Wittenbergin kirkon oveen vuonna 1517 vastalauseena katolisen kirkon käytäntöjä vastaan.

# data[].attributes.body
Protestanttiset kirkot syntyivät reformaatio-liikkeen seurauksena. Ne erosivat katolisesta kirkosta ja korostivat Raamatun auktoriteettia, yksilön henkilökohtaista uskoa ja pelastusta armosta. Tärkeimpiä protestanttisia suuntauksia ovat luterilaisuus, kalvinismi ja anglikaaninen kirkko. Protestanttisessa uskonnossa oli vähemmän painotusta kirkollisille rituaaleille ja auktoriteeteille kuin katolisessa kirkossa.

# data[].attributes.body
Vapaat suunnat ovat itsenäisiä kristillisiä yhteisöjä, jotka eivät ole osa perinteisiä kirkkoja, kuten katolinen, ortodoksinen tai protestanttinen kirkko. Niihin kuuluu monia eri liikkeitä, kuten baptistit, helluntailaiset ja monet muut evankeliset liikkeet. Vapaat suunnat korostavat henkilökohtaista uskoa ja Raamatun auktoriteettia. Ne eivät yleensä seuraa tiukkoja kirkollisia rakenteita, vaan toimivat itsenäisesti ja vapaasti.

# data[].attributes.body
Ekumenia on liike, joka pyrkii yhdistämään eri kristilliset kirkot ja uskontokunnat, ylittämällä teologisia ja kirkollisia eroja. Ekumeeniset pyrkimykset alkoivat 1900-luvun alussa, ja ne saivat tukea erityisesti maailmanlaajuisen kirkolliskokouksen, kuten Maailman kirkkojen neuvoston, kautta. Tavoitteena on edistää yhteistyötä ja ymmärrystä kirkkojen välillä sekä yhteistä todistusta maailmassa.

# data[].attributes.body
Liberaali teologia kehittyi 1800-luvulla ja se oli vapaamielinen/uudistusmielinen suhtautuminen Raamattuun. Karismaattinen kristillisyys: kokemjuksellisuutta korostava kristillisyys

# data[].attributes.body
Suuri skisma tapahtui vuonna 1054, kun lännen katolinen kirkko ja idän ortodoksinen kirkko erosivat toisistaan. Erimielisyydet juontavat juurensa teologisista, hallinnollisista ja kulttuurisista eroista.

# data[].attributes.body
liike joka syntyi 1900-luvun alussa ja korostaa Pyhän Hengen armolahjojen ilmenemistä.