# data[].attributes.body
Mål 1: Bedre sammenhængende patientforløb

Kommunikation mellem SSA, sygeplejerske og afdelingen på sygehuset.

Vedrørene udskrivelse af borger.

Medicinændring

Hjælpemidler

Pårørende

Sygdomsforløb/rehabilitering

Hygiejne/pleje/sårpleje

Mål 2: Styrket indsats for kronikere og ældre patienter.

SSA skal være opmærksom på medicinliste (Antipsykotika)

Tæt samarbejde med borgeren og pårørende(borgeren i øjenhøjde)

Demens nøgle person/ generelt kursus

Samarbejde med Lægen

Dokumentationer og observationer

Mål 3: Forbedret overlevelse og patientsikkerhed

SSA skal forbygge smittespredning

Håndhygiejne

Grundig personlig pleje

Værnemidler

Væske, væske, væske

Genopfriskning af hygiejne retningslinjer

Mål 4: behandling af høj kvalitet

SSA skal have god relation til borgeren.

Inddrage borgeren i forskellige gøremål

Forbygge konflikter (magtanvendelse)

Tværfagligt samarbejde (snakker ens)

Mål 5: Hurtig udredning og behandling

SSA har ansvaret for at snakke med afdelingen på sygehuset.

Spørgsmål som afdelingen ikke kan svare på kan sygeplejerske kontaktes.

Jo hurtigere vi reagere jo hurtigere er vi i gang med behandlingen.

Observationer

Måle værdier

Mål 6: Øget patientinddragelse

SSA skal virke imødekommende og rolig

Trykhed

Uddyb hvad der skal ske, roligt og tydeligt

Borgeren i øjenhøjde

Vis forståelse

Mål 7: Flere sunde leveår

SSA skal forbygge ensomhed og sygdomme

Rehabilitering

Dagcenter

Kost og motion

Mestring af eget liv (motivere)

KRAM (S)

Mål 8: Mere effektivt sundhedsvæsen

SSA skal forbedre kvaliteten af livet for borgeren.

Faglig viden skal bruges korrekt

Mere ansvar

Uddannet personale

Kurser

Mere handling mindre tanke eller give bolden videre.

Teknologi

Mindre stress

SSA og SSH er fundamentet for borgernes ve og vel.

# data[].attributes.body
Magrethes tiltag

Kost og ernæring grundet obistation

Kost ændring (7 kostråd)

Medicinliste (bivirkninger)

Cirkulation (værdier)

EKG

Blodprøver

Blodtryk/puls

Væske i kroppen

Temp.

Faste undersøgelser

Skabe en god relation

Aktivitetsplan

Forbygge isolation og depression

Motion

Motivation til aktiviteter

Livskvalitet

Hjælpemidler

Personligpleje

Nedre hygiejne

Mundhygiejne

Bad

Søvn

Mestring i hendes ADL

Rengøring af huset.

Godt samarbejde med pårørende og evt. snak om ældrebolig.

# data[].attributes.body
Problematikker fra fortiden eller nu her.

Vi er mere undersøgende, går mere i dybden.

Det er ofte mere komplekse problematikker.

Tager udgangspunkt i socialkontruktivismen som betyder

Der er mange sandheder

Mange virkeligheder

Erfaring og kultur

Vi skal have borgeren til at se situationer fra en helt anden vinkel og nyt perspektiv

Stil gerne HV spørgsmål

hvordan kan det være

Hvilken følelse

hvordan kunne det ellers se ud.

Ingen tænker ens, alle kommer fra forskellige miljøer, og derfor ikke har samme holdning som dig.

Derfor når vi stille spørgsmål skal det ikke være fra vores eget synspunkt, men fra et bredder, for at kunne få borgeren til at se det anderledes.

# data[].attributes.body
Strategiske spørgsmål - fremtid

Formål - at opstille tydelig mål

De kan være ledende eller korrigerende,

dialog og refleksion bremses - denne måde at spørge på bliver dominerende.

fx HVAD ER NÆSTE SKRID?

Vil du høre hvad jeg synes?

Vil du høre hvad mine erfaringer er?

# data[].attributes.body
Man kan bruge lineære sprøgsmål , hvis man fx vil have et afklarende , definerende og undersøgende svar fra en borger.

Eks : Hvornår har du sidst spist?

Hvilken form for bevægelse fungerer bedst for dig?

Lineære sprøgsmål hjælper dig med at få konkrete svar.

Det handler om at afklare fakta eller begivenheder og problemstillinger , der eksisterer eller allerede er sket.

Eks:

Hvad skete der?

Hvordan skete det?

Hvornår skete det?

Hvem var til stede?

Man må sige at det handler om baggrund og detektiven.

# data[].attributes.body
Formålet med refleksive spørgsmål er at udfordre borgerens opfattelse af verden og af virkeligheden eller selvforståelse, det refleksive spørgsmål sætter gang i borgerens tankegang, derfor er det vigtig at spørg ind til det god oplevelse. refleksive spørgsmål er med til at danne overblik over fremtiden her bruges hv spørgsmål,

(hvad nu hvis), ved at stille borgeren denne spørgsmål kan du støtte borgeren i at tænke på en nye måde.

# data[].attributes.body
Hypertension - forhøjet blodtryk er en tilstand, hvor blodtrykket er kronisk er over 140/90 mmHg. Som oftest taler man om arteriel hypertension, forhøjet blodtryk i arterierne.

Forhøjet blodtryk øger risikoen for en række sygdomme som apopleksi, akut myokardieinfarkt, hjertesvigt, arterielle aneurysmer og kronisk nyresvigt.

Faktorer som øger risikoen for hypertension

Manglende motion

Overvægt

Søvnapnoe

Højt alkoholforbrug

Stort saltindtag

Specifikke lægemidler

Risikovurdering

Alder

Køn

Arv - forekomst af hjerte- og karsygdom i familien?

Forekomst af højt blodtryk, nyresygdom, hjerte- og karsygdom, diabetes - fortrinsvis hos 1. gradspårørende

Totalkolesterol, jfr. supplerende undersøgelser

Rygning

Diabetes, jfr. supplerende undersøgelser.

# data[].attributes.body
Hjertet er en muskel, som pumper iltrigt blod ud til kroppen gennem et netværk af arterier og vener. Det vi normalt kalder ”blodtrykket”, er den måling, som foretages, når hjertets venstre hjertekammer trækker sig sammen og presser blodet ud i arterierne.

Når blodet passerer ud af hjertet, udøver det et tryk mod arterievæggene. Dette kaldes blodtrykket. Blodtrykket bruges til at bedømme kraften og mængden af blod, som pumpes ud af hjertet, samt fleksibiliteten af arterierne og deres tilstand.

Der er to dele i blodtryksmålingen. Den første er det systoliske tryk, som måles, når blodtrykket er på sit højeste under sammentrækningen af venstre ventrikel. Den anden del er det diastoliske tryk. Denne måling udføres, når blodtrykket er på sit laveste, mens hjertet hviler mellem slagene.

Den kombinerede måling læses som det systoliske tryk over det diastoliske tryk.

Det systoliske tryk, som viser trykket, når hjertekamrene trækker sig sammen. Det kan fx være på 130 mmHg.

Det diastoliske tryk, som viser trykket, når hjertet slapper af. Det kan fx være 80 mmHg.

Puls

Når hjertet trækker sig sammen, sender det en bølge af blod gennem blodårerne ud i kroppen, så de udvider sig kortvarigt. Det er netop denne bølge, man mærker som pulsen. Pulsen måles i antal pr. minut, og dermed bliver pulsen et udtryk for, hvor hurtigt hjertet slår.

I hvile ligger pulsen normal på omkring 70 for kvinder. Hvis pulsen er over 100 slag i minuttet, kaldes det for hurtig hjerterytme eller takykardi. En puls på under 50 slag i minuttet kaldes derimod for langsom hjerterytme eller bradykardi.

I forhold til Margrethe og hendes hjertesygdomme , vi skal være opmærksom på at hun få det rigtige medicin for hendes højtblodtryk og at værdierne bliver i det normale.

# data[].attributes.body
Margrethe og datter i dag har vi taget en plakat med for at forklare jer hjertes funktion.

1. blodet fra kroppen i højre side af hjertet

2. højre forkammer

3. højre hjerte kammer

4. fra højre hjerte kammer kommer blodet op i en stor åre som deles i to, (venstre og højre lunge)

5. dette kaldes for det lillekredsløb, her kommer af iltet blod ind i lungerne som bliver iltet, det betyder at det af iltet blod bliver iltet, giver energi til næringsstofferne som bruges sener i kroppen.

6. blodet kommer tilbage i højre og venstre åre ved hjertet, til venstre forkammer

7. blodet presses vider til venstre hjerte kammer

8. blodet bliver presset vider i den største åre med mange grene blodet skal ud i hele kroppen,(ud i den stor kredsløb)

9. den stor kredsløb er det iltet blod og næringsstofferne kommer rundt i kroppen

10. hjertet er vigtig for at hele kroppen kan funger.

# data[].attributes.body
FORDØJELSEN.

Det 7 kost råd

Det 7 kost råd er vigtig for vores fordøjelse.

Når vi spiser og drikker kommer det ned i mavesækken. Mavesækken er fyldt med mavesyre som dræber bakterier

maden kommer vider i tolvfingertarmen.

vider til tyndtarmen. Her bliver maden fordelt op til proteiner, fedt, kulhydrater, glukose som bliver sendt vider ud i blodbaner. Fiber og affaldsstoffer (det vi ikke skal bruge) går vider til tyktarmen.

madrester arbejder sig ud fra tyktarmen, og væsken bliver trukket ud i kroppen, da kroppen bruger meget væske, jo mindre man drikker, jo mindre er der at kroppen kan trække ud og derfor er der støre risiko for at få hårdt afføring.

# data[].attributes.body
FIBER, MOTION , VÆSKE

# data[].attributes.body
Kari Martensen.

1. Hun er en norsk sygeplejerske og sygeplejefilosof. Født i 1943. Hun har især fokus på omsorg og tillid.

2. Kari Martinsens teori om omsorg bygger på et kristent og kollektivistisk menneskesyn , dvs. at tanken om fælleskabet er det primære grundlag.

3. Vækstomsorg - forventning at borgeren bliver mere selv hjulpen.

Vedligeholdelsesomsorg- ingen forventninger om, at borgeren bliver selvhjulpen.

4. Kari Martinsen mener desuden, at tillid er en grundlæggende værdi imellem mennesker.

5. Den professionelle omsorg der handler om at vi yder den uden at forvente at få noget igen.

6. Vi opfatter med vore sanser. Kari Martinsen beskriver sansernes betydning i sygeplejen og betydningen af, at vi opøver dem. Det gælder syn, hørelse, smag, lugt og berøring. Hun skriver:

''Når en sans engageres, følger de andre sanser med på afstand. Dette sansende samspil bør være noget centralt i sygeplejen, sammen med bevægelse og håndelag. Efter min opfattelse dokumenteres sygeplejen slet og ret i sin sanselige tilstedeværelse gennem sygeplejerskens færdigheder. Det er aldeles ikke nogen 'tavs viden' i betydningen 'Endnu ikke sat på ord'. Den er synlig og lader sig i høj grad dokumentere gennem færdigheder, håndelag og sansning.''

7. Kari Martinsen er kritisk over for den magt, som evidens og kliniske standarder m. m. har i det daglige arbejde.

Hun er ikke imod evidens i sygeplejen , men hun mener ikke , at vi kan yde omsorg udelukkende ud fra fastsatte regler, men at vi derimod må bruge det sygefaglige skøn i omsorgsarbejdet.

# data[].attributes.body
VURDERINGSFASE.

vi oplever ødemer i benene hos Margrethe

SSA tager billeder af benene, ved at trykke på læggen og se hvor tydeligt det ses.

SSA tager mål af benene for at se om hævelsen bliver værre.

Tjekker hudens farve, temperatur og er huden spændt. huden skal være varm og tør og samme farve som resten af huden.

Tager hendes blodtryk

Snakker med Margrethe omkring

Venepulstræning

Væske indtag

Ikke for fed og satinholdig kost

Kom op og bevæge sig.

IDENTIFIKATIONSFASE

spørg ind til Margrethes

Humør

Lave nye billeder og opmåling

Væske og bevægelse

Medicinliste (bivirkninger)

Tager hendes blodtryk

Vi samler data ind og analyser det.

PLANLÆGNINGSFASE.

Sammen med Margrethe vil lave en plan over 1. uge. (kortsigtet mål)

Venepulstræning 3 gange dagligt.

Mere bevægelse ved evt. gå en tur eller i huset.

UDFØRELSESFASEN

Her vil vi vurder data fra de sidste 7 dage, samtidige vurder vi ny observationer .

EVALUERINGSFASE.

Efter den uges observationer evaluer vi på Margrethes situation.

Mål?

evt. nye mål

Nyt medicin

Dagerbind/støttestrømper

De rigtige hjælpemidler og Møbler

# data[].attributes.body
Hvem har frivillige:

Ældre sagen

socialkompas

Plejehjemmene

Røde kors

Solstråler

Tidligere medarbejder

Pensionister

16 frivillig huse i Odense

osv.

Du søger om at blive frivillig på Odense kommunens hjemmeside eller på andre frivillige sider. her bliver du godkendt som frivillig.

Hvad tilbyder de:

Bankospil

Sang og musik

Motion rehabiliteringscenter

Gå tur

Besøgsven

Bagning

Tur til læge/ tandlæge eller lignende

Krea

Indkøb

Tur udenfor hjemmet

Cafebesøg

Rosengårdscenter besøg

Strandture

Hvad er forudsætningerne for at kunne gennemføre aktiviteterne:

Borgerens ressourcer

Hjælpermiddel

Trafik - Bus, flextrafik, taxi, bil, gå

Økonomi i form af egenbetaling eller hvad de frivillige kan tilbyde

Borgeres fysiske og psykiske tilstand

Kan borger rumme de sociale omgivelser

Margrethe har brug for:

Fast frivillig der kommer for at motivere Margrethe i hendes daglig rutine.

Den frivillige skal hjælpe hende med ikke at være alene og føle sig ensom. En der kan give trykhed og nærvær.

Den frivillige kan tage Margrethe med ud på cafeture eller lign.

# data[].attributes.body
Region Syddanmarks sundhedstilbud:

Psykiatrisk hjælp: Regionens psykiatriske tilbud omfatter både ambulante og indlagte behandlingsforløb for personer med psykiske lidelser.

Hospitalsbehandling og genoptræning: Tilbud om hospitalsbehandling samt genoptræning og rehabilitering af borgere, der har behov for det efter sygdom eller operation.

Region Syddanmark har 3 forskellige kørsel.

1)Handicapkørsel

Som svært bevægelseshæmmet, blind eller svagtseende kan man få adgang til kollektiv trafik, når man eksempelvis skal besøge familie eller til fritidsaktiviteter.

2)Kommunal Kørsel

Kørselsordning er for de personer som skal til læge, speciallæge eller genoptræning mv.

Kommunal kørsel er kørselsordninger , som skal til læge, speciallæge eller genoptræning mv., og som ikke kan benytte traditionel kollektiv trafik.

3)Patient befordring

Kørselsordning det er for de ældre der skal til undersøgelse eller behandling på et sygehus.

# data[].attributes.body
ÆLDRELØKKEN - er et aktivitets og samværstilbud.

Dagligdagen og aktiviteter

Dagen starter med, at brugerne samt personalet mødes til en kop kaffe/te, hvor vi i fællesskab skaber en rar stemning, så en god dag kan begynde.

Her er et bredt udsnit af aktiviteter. Lige fra håndarbejdssysler, sang og musik samt ture ud af huset. Derudover er der fokus på traditioner og højtider. Dette ud fra de ønsker, brugerne af Ældreløkken har. Tilbuddene er en blanding af aktiviteter, der vedligeholder fysiske og psykiske færdigheder, giver oplevelser og underholder.

# data[].attributes.body
Hemmesiden er det svært at finde det man skal bruge. det ligger på mange forskellige sider, og videre kliks.

Du skal bevilliges til alt ved kommunen

# data[].attributes.attachment_link.title
Vedligeholdende aktivitetstilbud § 86 stk 2 (2)

# data[].attributes.body
TOBS-

TOBS er forkortelse af tidlig opsporing af begyndende sygdom, TOBS anvendes til sundhedsfaglig kvalifikationer af hverdagen, og til at iværksætte hurtig behandling, for at vi kan undgå indlæggelse. TOBS anvendes i primærsektor som, plejecenter.

TOBS skema:

(1) Agitest (urolig)

(0) Habituel (orienteret)

(1) Reager kun på tiltale

(2) Reager kun på smerte

(3) Ingen reaktion

Der er 5 værdier vi tjekker:

Temperatur

Respiration

Satuation (SAT)

Blodtryk (BT)

Puls (P)

Når du oplever borger har ændret adfærd (Træt, desorienteret, konfus, u kontaktbar osv.) tager vi TOBS værdier.

Det er vigtigt vi kigger på de forskellige værdier individuelt, men også på den score du for i sidste ende.

TOKS-

TOKS er forkortelse af tidlig opsporing af kritiske sygdom

bruges på sygehuse.

# data[].attributes.body
Hvad er en aktivitet?

Når en borger udfører en opgave eller en handling. Aktivitet er i princippet de hverdagsaktiviteter , borgeren kan gøre uden kontakt med andre mennesker, fx personlig pleje, spisning og at gå.

Hvad er P-ADL?

Personal Activites og Daily Living omfatter personlige aktiviteter, som fx personlig hygiejne, toiletbesøg, påklædning og spisning.

Hvad er I-ADL?

Instrumental Activities og Daily Living- er mere komplekse, udadrettede aktiviteter, som er nødvendige for at klare sig hjemme eller for at deltage i samfundslivet, fx madlavning, indkøb og rengøring.

Hvad er ICF- modellen?

ICF- modellen er en model, der viser de mange faktorer, der påvirker vores funktionesevne. Modellen består af tre dele: helbredtilstand, funktionsevne og kontekstuelle faktorer.

# data[].attributes.body
HVAD ER EN AKTIVITET:

Rehabiliteringsforløb med borgeren

Gå tur med borgeren

HVAD ER P-ADL OG I-ADL:

P-ADL OG I-ADL er med til vise borgerens hverdagsliv.

HVAD ER ICF-MODELLEN:

modellen viser eksempelvis at hvis der sker en forværring i helbredstilstand, gå det udover det fem faktor i modellen

KOM MED EKS. PÅ HVORDAN KAN DEN BRUGES SOM REDSKAB I VORES ARBEJES SOM SSA.

Margrethes sygdom gøre at hun har forværring i kroppens funktion, derfor har hun sværte ved at deltage i (aktivitet/bad), omgivelserne samt sygdom omkring Margrethe gøre at hun har sværte ved at få luften, og det gøre at hun ikke kan deltage i bad.

SSA kan hjælpe med til finde en løsning på aktivitet ved bruge af hjælpemiddeller eller, ved at mestre hendes nedsat funktion.

HVAD ER FORMÅLT MED MOHO

MOHO er en modelle for menneskelige aktivitet, som bruges i praksis. elementerne er Motivation, vilje, vaner, udførelseskapacitet.

vilje, følelse er at man kan udføre aktivitet (elleres gøre man det ikke)

vaner, mønstre, rutiner, gentagelser, ensartet omstændigheder, svært at bryde vaner

udførelseskapacitet, funktionsevne

aktivitet udøvelsen, afhængig af funktionsevne

KOM MED EKS. HVORDAN VI FREMME OG HÆMMER REHABILITERINGFORLØB.

vilje- vi fremme forløbet ved at vise borgerne hvad det kan, ved en god relation og anerkendekommunikation,

vi hæmmer ved at vi kaster borgeren ud i noget som de ikke har forståelse for.

vaner- fastholder det god vaner ved borgeren

hammer når vi bryder borgerens rutiner

udførelseskapacitet gik på borgeren funktionsniveau

hæmmer ved at vi presser borgeren mere end, hvad borgerens funktionsevne kan

# data[].attributes.body
OPGAVE 2 SMARTMÅL

Vi juster på tidsbestemmelse, det er hverdag vi evaluer (gåtur)

MOHO

udførselskapacitet: vi har valg en aktivitet som Margrethe kan klar

vilje: vi skal have Margrethe til at tror mere på sig selv

vane: gå turen bliver til vane hverdag

inddragelse af fagpersoner i aktiviteter

SSA/SSH

SYGEPLEJSKE

FYSIOTERPUET

# data[].attributes.attachment_link.title
Brown and Yellow Doodle The artistic Process Poster