# data[].attributes.body
Moodustati 1957.

Peamised varad on Nigula raba ja seda ümbritsevad vanad metsad.

# data[].attributes.body
Kaitseala hõlmab ulatuslikke karstialasid, kus voolab kaheksa maa-alust jõge. Salajõgede kohal esinevad orud, nõod, järved, kurisud ja allikad moodustavad vaheldusrikka karstimaastiku. Tuntum ja unikaalsem objekt on veerohkel ajal üle keev Tuhala Nõiakaev.

Tuhala ja Nabala karstialad kuuluvad Eesti ürglooduse objektide nimekirja. Kaitsealal asuvad Rahaaugu, Tammiku ja Tuhala loodusala kuuluvad Natura 2000 võrgustikku.

# data[].attributes.body
Looduspark on moodustatud 1995. aastal.

See asub Tallinna lahe suudme osas asuval Naissaarel. Suuruselt on Naissaar (18.6km2) kuues saar Eestis. Saare pikkus põhjast lõunasse on ligikaudu 8-9km, suurim laius ligikaudu 4km. Kaitseala põhieesmärk on Naissaare looduskompleksi, hinnaliste maastikuelementide, kultuuripärandi ja rekrestsiooniväärtuste kaitse. Sealt on kindlaks tehtud 146 samblaliiki ning registreeritud 165 liiki.

# data[].attributes.body
See on loodud Virtsu ümbruse merelahtede, saarekeste, rannikulähedaste puisniitude ja Puhtu laiu laialehise salumetsa kaitseks. Leidub üha haruldasemaks jäävat lubika-pääsusilma kooslust ja kasvab üliharuldane Ruthe sõrmkäpp.

# data[].attributes.body
Sirtsi looduskaitseala kaitseb pruunkarusi, Sirtsi sood ning seda ümbritsevaid metsi ja haruldasi liike. Kaitsealal elavad nt lendorav, must-toonekurg, kaljukotkas, tüüpiline pruunkaru, hundi ja ilvese elupaik. Sirtsi on tuntud jõhvika- ja murakasoo

# data[].attributes.body
Kaitsealal on kolm sihtkaitsevööndit: Kaibaldi sihtkaitsevöönd, mis hõlmab osa Kaibaldi nõmmest koos Kaibaldi liivikuga; Pihlasoo sihtkaitsevöönd, mis hõlmab suurema osa Pihla ja Määvli rabast, ning Järvemägede sihtkaitsevöönd, mis hõlmab metsa Määvli raba ja Tubala küla vahel.

# data[].attributes.body
Vooremaa maastikukaitseala loodi 1964. aastal, et kaitsta unikaalset voorestikku ja järverohket maastikku. Ala eesmärk on säilitada looduslikke elupaiku, loomastikku ja linnustikku, sealhulgas kaitsta haruldasi liike ja kultuurmaastikke.

# data[].attributes.body
Vilsandi rahvuspargi väärtused on selle ainulaadne loodus- ja kultuuripärand ning oluline linnustik. Rahvuspark kaitseb saarestiku unikaalset looduskeskkonda ning elupaiku ohustatud liikidele. Kaitsemeetmed hõlmavad looduslike elupaikade säilitamist, kaitstud liikide kaitset ning külastajatele kehtestatud piiranguid, et tagada looduse rahu ja tasakaal. Rahvuspark pakub ka võimalusi keskkonnahariduseks ja loodusturismiks, et edendada teadlikkust looduse olulisusest ning toetada selle hoidmist tulevastele põlvkondadele.

# data[].attributes.body
MAHTRA LOODUSKAITSEALA

Mahtra looduskaitseala on loodud Harju lavamaa keskosas loode-kagu-

suunalises nõos laiuva keeruka ehitusega Mahtra soostiku kaitseks.

Vahelduv pinnamood on pöhjustanud sin mosaiikse taimkattega

ja vahelduva turbalasundiga soode kujunemise. Osa soostikust on tek-kinud kunagise järve kinnikasvamisel, osa mineraalmaa soostumisel.

Sellele on kaasa aidanud põhjavesi, millel pole küllaldast aravoolu.

Kohati on sooservades allikalisi alasid: Mahtra ja Kolgu soo vahel Atla jõe paremal kaldal avanevad Ulmu allikad ja Orde allikas.

# data[].attributes.body
SIIN KAITSTAKSE

Lisaks mitmekesistele pinnavormidele, kooslustele ja likidele kaitstakse sin ka

pärandkultuuri objekte, kohalikku elulaadi ning püütakse edendada säästlikku turismi- ja

puhkemajandust. Looduspargi atraktiivseimad loodusobjektid on Vällamäe ürgmets (120-

aastane kuusik järsunölvalisel ja suhtelise korguse poolest Eesti korgeimal mäel.), Rõuge

ürgorg Ööbikuoru ja Ruge järvede ahelikuga ning 4,7 km pikkune ja kuni 60 m sügavune

Kütiorg oma rohkete uhtorgude ehk tsoridega.

# data[].attributes.body
1999.aastal moodustati kolmest sookaitsealast(Rongu, Ruunasoo ja kodaja) terviklik Sookuninga loodustakaitseala. Asub Eesti - Läti piiril. Sookuninga looduskaitsealadel metsistele mängualadeks ja märgalad on rändel olevatele hanelistele ja luikedele peatus- ja toitumispaigaks.

# data[].attributes.body
Kaitsela hõlmab puutumatuid vi vähese inimmojutusega sooalasid Epu-Kakerdi

soostikus (Kakerdaja, Kautla, Kodru, Seli, Laiksaare, Tartussaare, Aegviidu, Tellissaare ja Põhjaku raba ning Kilingi soo), lisaks neile mitmeid väljapaistvaid pinnavorme, sealhulgas Mägede ja Taganurga mõhnastikke, Külvandu luidestikku, Jäneda-Aegviidu ning

Matsimäe-Voose.

# data[].attributes.body
Lavassaare looduskaitseala asub Pärnumaal ja selle peamiseks eesmärgiks on kaitsta olulisi soomaastikke ja turbaalasid. Kaitseala pindala on umbes 563 hektarit ning see loodi eelkõige turbaalade ja sealsete looduslike elupaikade ja liikide kaitseks. Lavassaare on tuntud oma rabade ja järvede poolest, mis pakuvad elupaika paljudele haruldastele ja kaitsealustele liikidele, sealhulgas lindudele ja taimestikule. Seal võib kohata näiteks tedret, sookurge ja mitmeid erinevaid rähniliike. Alale on iseloomulikud ka mitmesugused taimed, mis on kohanenud happeliste ja toitainetevaeste rabatingimustega, nagu näiteks turbasammal ja eri liiki rabataimed.

# data[].attributes.body
Kasutati 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algul sõjaväe harjutusväljana. Hiljem on sealt üle käinud ulatuslikud maastikupõlengud ja seal on kujunenud ainulaadsed nõmmed. Seal on suur liigirikkus.

Asub Vörumaal Venemaa piiri ääres.

Seal asub Kagu-Eesti suurim mõhnastik. Seda läbib Mustoja ürgorg.

Põhilised kaitsealused liigid on ojalamm, lutepää ja kahurimäe liivik. Lindudest metsis ja väike-konnakotkas. Veel kaitstakse seal ka konni.

# data[].attributes.body
Pandi alus 1957. a, mis reorganiseeriti 1979. a Otepää maastikukaitsealaks.

222km2 suurune. 2004. a kuulub linnu- ja loodusalana Natura 2000 võrgustikku.

Otepää looduspark asub Valgamaal Otepää vallas,Põlvamaal Kanepi vallas ja Tartumaal Elva vallas.

Otepää looduspargi eesmärgiks on kaitsta kohalikku elulaadi ja kultuuripärandit.

Siin võib kohata sookurgi, karu , ilvest jne.

Otepää kõrgustik on veelahkmeala.

# data[].attributes.body
Kaitseala asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hälvati, Karinõmme, Oidrema, Parivere, Rootsi, Sookatse, Tarva ja Tõitse külas. Eesmärk on kaitsta looduslikke soo- ja metsakooslusi, kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, laane-, salu- ja soovikumetsi ning neile iseloomuliku elustiku mitmekesisust. Kaitseala valitseja on Keskkonnaamet.

# data[].attributes.body
Soomaa rahvuspark moodustati 8. detsembril 1993. aastal varasema nelja sookaitseala ja Halliste puisniidu kaitseala liitmisel. Sooma rahvuspargi rabad on Eesti ühed olulisemad pesitsusalad ainult rabades pesitsevatele rüütadele, väikekoovjatele ja mudatildritele. Haruldastest lindudest pesitsevad kaitsealal rabapüü, kaljukotkas, must toonekurg, suur- ja väike konnakotkas, niidurüdi ja rohunepp.

# data[].attributes.body
Avaste looduskaitseala asub Pärnumaal. Selle pindala on 5225,5ha ning see rajati 1981. aastal sookaitsealana ja 2003. aastal muudeti see looduskaitsealaks. Kaitseala läbivad või selles asuvad mitmed veekogud. Idas külgneb kaitseala Kesu sookaitsealaga. Kaitseala põhiosa moodustab Avaste soo ning ülejäänud osa on kuivendatud soovikumets, soostuv lodumets või kinnikasvanud jääksood ja sooniidud.

# data[].attributes.body
Moodustati 1957. aastal lindude kaitseks. Kaitseala pindala on 48 860 ha. Matsalu rahvuspark asub Lääne-Eestis, jäädes kolme omavalitsuse territooriumile. Seal lendab igal aastal läbi üle 2 miljoni veelinnu, kuid sinna lühemaks või pikemaks ajaks jääb peatuma üle 230 000 linnu.

# data[].attributes.body
Maastikukaitseala laiendati 8.dets 1993 aastal. See asub Lõuna-Eestis Karula kõrgustikul. Karula pärandkultuurimaastikud on tekkinud inimtegevuse mõjul. Kõrgustik kujunes välja hilisjääajal. Rahvuspark on loodud Lõuna-Eestile iseloomulike metsa- ja järverohkete kuppelmaastike, kaitsealuste likide ja koosluste, kultuuripärandi ning tasakaalustatud keskkonnakasutuse

säilitamiseks, kaitseks, taastamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks.