# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark asub Põhja-Eestis, täpsealt Harjumaal ja Lääne-Virumaal. Lahemaa on suurim ja vanim rahvuspark Eestis. Rahvuspark loodi 1. juunil 1971. aastal. Lahemaa rahvuspargi pindala on 747,84 km², sellest ligi kolmandik on meri. Rahvuspargis kaitstakse metsa-, soo- ja rannaökosüsteeme, samuti poollooduslikke kooslusi (loopealsed), geoloogiamälestisi (balti klint, rändrahnud, kivikülvid) ning ajaloo- ja arhitektuurimälestisi. Lahemaa rahvuspark kuulub ka üle-euroopalisse Natura 2000 võrgustikku Lahemaa linnu- ja loodusalana.

# data[].attributes.attachment_caption
Üks haruldasemaid kohalikke taimi on siberi piimikas. 

# data[].attributes.body
Lahemaal on suur elurikkus ja elupaikade mitmekesisus, mis võimaldab elada väga paljudel ja haruldastel taime-ja loomaliikidel. Lahemaa rahvuspargist on leitud 44 kaitsealust taimeliiki. Kuna soid on rahvuspargis ligikaudu 3425 ha (mis moodustab kogu maimaa pindalast 4,6%), siis on seal ka leitud ja registreeritud 307 sammatltaime liiki ja 398 sablikke liiki.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspargi loomastik on samuti väga mitmekesine ja erinev. Lahemaal on läbi aegade nähtud ja registreeritud 222 linnuliiki, mis teeb rahvuspargi esindusliku linnukaitseala. Lindudest on tavalised händkakk ja musträhn, sügisel kogunevad Sagadi põldudele sookured. Peale ulatusliku linnuliikide olemasolu, on Lahemaal registreeritud 50 imetetajate liiki. Selgrootutest on Lahemaa elupaigaks Eestis väga haruldasele liigile ebapärlikarbile. Väiksematest imetajatest võib kohata oravat ja kasetriibikut. Suurematest aga põtra, hunti, metsnugit ja valgejänest.

# data[].attributes.attachment_caption
Metsa all võib kohata kohalikku närilist kasetriibikut.

# data[].attributes.body
Kuna Lahema rahvuspark asub Läänemere ääres, on seal mereline kliima. See tähendab, et Lahemaa rahvuspargis on ööpäevased ja aastased õhutemperatuuride amplituudid väikesed. Rahvupargis on palju niiskust, pilvisus ja suur hulk sademeid. Seal esineb neli aastaaega: talv, kevad, suvi ja sügis. Talved on külmad ja pakased, suved soojad ja vihmased.

# data[].attributes.attachment_caption
Tüüpiline okaspuu mänd, mis on laialt levinud ka Lahemaa rahvuspargis.

# data[].attributes.attachment_caption
Metsades võib kohata suurimat imetajate seltsi esindajat - põtra. 

# data[].attributes.attachment_caption
Samuti elab rahvuspargi metsades hallhunt.

# data[].attributes.attachment_caption
Ka metsmaasikas kasvab rahvuspargi metsades.