# data[].attributes.body
Mål for psykisk og fysisk smertelindring.

Varighed: 10 dage

Mål 1:

Eleven kan anvende viden om nonfarmakologisk smertebehandling til at prioritere, tilrettelægge, udføre og evaluere palliativ pleje og rehabilitering til borgere/patienter, herunder psykisk smertebehandling samt mestring af akutte og kroniske smerter.

Mål 2:

Eleven kan anvende viden om farmakologisk smertebehandling, herunder analgetika, antipsykokika, antiepileptika og antidepressiva til borgere/patienter i et palliativt forløb til at observere virkning, bivirkning, interaktioner og kontraindikationer og forebygge komplikationer.

Mål 3:

Eleven kan anvende viden om WHO’s smertestrappe, relevante smerteteorier og metoder til at indsamle data om borgerens/patientens selvvurderede smerteintensitet og tage initiativ til smertelindrende behandling i den palliative indsats.

Mål 4:

Eleven kan anvende viden om fysisk, psykisk, social og åndelig smerte samt gældende lovgivning og instrukser til at indgå det tværprofessionelle samarbejde om smertelindring.

Mål 5:

Eleven kan anvende viden om smerteudtryk til at vælge målrettet kommunikation og sygepleje i samarbejdet med borgeren/patienten og pårørende i det palliative forløb.

Mål 6:

Eleven kan anvende viden om netværk og tilbud i patientforeinger til borgeren/patienten i palliative forløb og deres pårørende.

# data[].attributes.body
Efter vi ser dokumentaren med Solveig, som har diagnosen fibromyalgi.

Min fokus er åndelig / eksistentielle smerter

1 - Diskuter hvordan denne type smerte kan

manifestere sig i en patient.

Solveig trækker sig tilbage fra samfundslivet,fordi hun frygte at andre bliver trætte af hende og hendes sygdom

Hun føler at hun har tabt sin identitet som frisør, mor, hustru, og veninde - faktisk hun selv som sociale væsen.

Skyldfølelse - hun tror ikke at hun er en god mor eller kone, og føler at hun svigter sin familie.

Hun føler sig ikke som et helt menneske.

Føler sig magtesløs.

2 - Hvordan kan det påvirke patientens daglige liv og

velbefindende?

3 - Refleksioner.

Vores fornemmelse er at hun er på vej til at miste tro på livet - måske tænker mere om døden.

at stille spørgsmålstegn ved gud og meningen med livet

# data[].attributes.body
Smerter er en subjektiv oplevelse, hvor fysiske tegn ikke altid er synlige. Som sundhedsprofessionelle er det afgørende at anerkende og validere patientens smerteoplevelse samt tilbyde den passende pleje og støtte.

# data[].attributes.body
VAS-skala (Visuel Analog Skala) beskriver styrken af patientens smerte fra 0 til 10, hvor 0 betyder ingen smerte og 10 er de værst tænkelige/uudholdelige smerter. Patienten markerer på den side af linealen, som er uden tal, hvor stærk smerten føles.

# data[].attributes.body
NRS måles mellem 0 og 10. 0 for total smertefrihed og 10 for de værst tænkelige smerter. Målet for smertebehandlingen er en NRS-score på <3. i hvile samt et smerteniveau, der opleves acceptabelt af patienten.

# data[].attributes.body
Fru Hansen

Alder: 68år

Sygdom: Metastatisk brystkræft

Fru Hansens smerteanamnese - spørgeskema

·       Debut – hvornår begyndte smerten?

·       Lokalisation – hvor gør det ondt?

·       Intensitet – hvor ondt gør det, vurderet ved fx NRS-skala?

·       Smertetype – hvordan gør det ondt (se fig.1 s. 7)?

·       Smertemønstre – kontinuerlig, anfaldsvis, døgnvariation?

·       Udløsende, forstærkende og lindrende faktorer

·       Psyko-sociale forhold

·       Kan smerterne forklares med nuværende diagnostik?

·       Effekt og bivirkninger af evt. igangværende behandling

·       Revurdér jævnligt smerterne for at belyse eventuelle

• Smerteintensiteten skal aftage med 30-50 % på NRS

• En individuel funktionsforbedring

OBS:

  15 minutter efter indgift af i.v. medicin

  30 minutter efter suppositorie-indgift

  45 minutter efter p.o. indgif

# data[].attributes.body
PG er en 57-årig mand, der bor på et forsorgshjem. Han lider af et alvorligt alkoholmisbrug, hvor han dagligt indtager 3 flasker vodka. Derudover har han kroniske smerter efter en hofteoperation, kognitive problemer og svingende humør.

# data[].attributes.body
Bivirkningerne ved brug af tramadol kan variere fra milde til mere alvorlige og omfatter:

1. Kvalme og opkastning

2. Svimmelhed eller svaghed

3. Døsighed eller træthed

4. Forstoppelse

5. Hovedpine

6. Mundtørhed

7. Svimmelhed eller besvimelse

8. Øget risiko for forvirring eller kognitive problemer, især hos ældre eller personer med kognitive lidelser

9. Risiko for afhængighed og misbrug ved langvarig brug

10. Risiko for serotonin-syndrom, især hvis tramadol kombineres med visse andre medicin, der øger serotoninaktiviteten i hjernen

11. Risiko for respirationsdepression, især ved høje doser eller ved samtidig indtagelse af andre centralnervesystem-deprimerende stoffer såsom alkohol eller benzodiazepiner

# data[].attributes.body
-       Fru Hansen skal have stærkere smertestillende medicin, da hendes smerter, ifølge WHO’s smertetrapper ligger på moderat til svær-

-       Muligheder kan fx, være tramadol, morfin eller oxycodon – helst noget der ikke er for sløvende, da Fru Hansen gerne ville leger med børnebørn og er meget sociale, hun ville gerne kun være kognitivt robust.

-       Stærke smertestillende kan medføre obstipation og derfor skal der gives/ordineres laksantia.

-       Det skal suppleres med antidepprisiva eller beroligende medicin, da hun fortæller at hun har angst som forværrer smerterne

-       Alternative smertelindring kan inkludere massage, akupunktur, NADA, træning, mindfulness osv.

-

# data[].attributes.body
2.4.2024

1. Hvordan har din forståelse for vigtigheden af en smerteanamnese udviklet sig i løbet af dagen? Kan du give eksempler på, hvordan du ville anvende denne viden i en praktisk situation?

I praksis er det meget vigtigt at vi er i stand til at dokumentere vores observationer, målinger, handlinger på et fællesprog som alle fagpersoner kan forstå. Dette fordi vi har journalføringspligt, og at det hjælpe andre sundhedsfaglig medarbejdere med at yde en ensartet, sammenhængende pleje. Det hjælper også med vurderinger når der vurderes om et indsats har haft den ønsket virkning.

Med en smerteanamnese kan vi få en blik indtil hvordan en borger/patient oplever smerte på en måde som alle kan forstå.

2. Hvordan har din evne til at identificere forskellige typer af fysiske smerter udviklet sig gennemopgaven i dag? Kan du beskrive nogle af de teknikker, du har lært, og hvordan de kan hjælpe dig med at vurdere og behandle patienter i fremtiden?

Vha NRS og VAS teknikker, kan man hurtigt vurdere en patients smerteoplevelse på en faglig og måske på en mere objektiv måde.

3. Andre vigtige pointer fra i dag, som har bidraget til at øge din forståelse for smertebegrebet?

Vigtigheden af at dokumentere nøjagtigt og fagligt

Smertelindring Dag 2

Farmakologisk behandling ved akutte og kroniske smerter

Smerte defineres af IASP (The International Association for the Study of Pain) som en ubehagelig sensorisk og emotionel oplevelse forbundet med, eller som ligner den forbundet med, aktuel eller mulig vævsskade. Dette vil sige, at smerter er subjektiv.

-       Fælles definition – en måde vi kan forstå noget der er meget subjektiv og forskellig fra person til person.

-       Kroniske smerter er en befolkningsmæssigt problem med alvorlige konsekvenser.

-       Lænderygsmerter – dårlige arbejdsstillinger, manglende træning

Smerter      Transduktion – sensoriske celler

Transmission – nervebane

Perception – limbiske system

-       Vi huske og genkende smerter

-       Nerveproblemer medføre problemer med smerteopfattelsen

-       Lammelse, manglende følelse – tryksår(decubitus)

-       Hjerneskade – smerteopfattelsen

Angst, uvished og stress

Forventninger og vores tidligere smerteoplevelser kan forværre vores smerter

Kultur og religion – hvordan man give udtryk for smerter

I nogle kultur må men ikke vise at man har smerter

Etniske smerter – forskellige opfattelse og forståelse af smerter

Indvandrer medicinske afdeling – målrettet mod  udenlandske

befolkningsgrupper (bugspytkirtlen)

Perifere og centrale smertenervesystemer

Autonome smertenervesystem

Kroniske smereter – efter 3-6 måneders forgæves behandling

Hukommelsen (kortids) kan påvirkes af smerter

Kliniske (fysiologiske) tegn på smerter er vigtige i palliativ plejer

Ved kroniske smerter vænner kroppen sig til smerterne

# data[].attributes.body
Fru Hansen fortæller at hendes smerter er blevet værre for nylig. Smerterne er brændende og skarpe i brystet og spreder sig nede til venstre hånd, hvor den dunker konstant. Smerterne kan afhjælpes af hvile og gnidning. Hun bliver nemt træt og kan ikke deltager i alle de sociale aktiviteter som hun gerne ville.

# data[].attributes.body
Åndelig smerter er meget svære at definere eller beskrive. Det er meget individuelt og man kan bruge tegninger som en måde at få en patient til at sætte ord på deres oplevelser.

NADA - National Acupuncture Detoxifying Association: En form for non-farmakologiske smertelindring.

# data[].attributes.headline
Smertelindring Dag 4: Spørgsmål om Åndelig smertelindring 

# data[].attributes.subject
Smertelindring Dag 4: Spørgsmål om Åndelig smertelindring 

# data[].attributes.body
Åndelig Smerter

1. Hvordan definerer du åndelig smerte, og hvordan adskiller den sig fra fysisk eller emotionel smerte?

2. Hvad er nogle af de årsager eller faktorer, der kan bidrage til åndelig smerte hos enkeltpersoner?

3. Hvordan kan troen og åndelig praksis fungere som en kilde til trøst og helbredelse for dem, der oplever åndelig smerte?

4. Kan du give eksempler fra din egen erfaring eller teologisk perspektiv på, hvordan folk har håndteret og overvundet åndelig smerte?

5. Hvordan kan vi hjælpe andre, der kæmper med åndelig smerte, uden at pådutte vores egne trosmæssige overbevisninger?

6. Hvordan kan åndelig vejledning og bøn være en ressource for dem, der står over for åndelig smerte?

7. Hvad er nogle af de bibelske eller spirituelle principper, der kan anvendes til at håndtere åndelig smerte og finde trøst?

8. Hvordan kan åndelige fællesskaber og støttenetværk være en kilde til helbredelse og støtte for dem, der oplever åndelig smerte?

9. Hvordan kan vi forholde os til tvivl og spørgsmål om troen i lyset af åndelig smerte?

10. Hvordan kan vi integrere læren om håb, nåde og kærlighed i vores forståelse af åndelig smerte og helbredelse?

# data[].attributes.headline
Åndelig Smertelindring - Dag 4: Præsten 

# data[].attributes.subject
Åndelig Smertelindring - Dag 4: Præsten 

# data[].attributes.body
Ritualer og traditioner Ritualer og traditioner udgør essentielle elementer inden for religiøse og åndelige praksisser, som potentielt kan bidrage til en individs mentale robusthed i mødet med åndelig smerte. Disse ceremonielle handlinger og kulturelle praksisser fungerer som et fundament for at skabe en følelse af stabilitet, mening og fællesskab i en persons åndelige liv. Ved at engagere sig i ritualer og traditioner kan en person opnå en følelse af forbindelse til noget større end sig selv, hvilket kan give trøst og håb i tider med åndelig krise. Desuden kan gentagelsen af ritualer og deltagelse i traditionelle ceremonier skabe en kontinuerlig forbindelse til ens tro og åndelige arv, hvilket kan styrke individets evne til at håndtere og bearbejde åndelige udfordringer på en mere konstruktiv måde. Derfor kan ritualer og traditioner anses for at udgøre en væsentlig ressource for at fremme mentalt velvære og robusthed hos enkeltpersoner, der oplever åndelig smerte.

Åndelig smerte kan delvist forstås som en oplevelse af tabet af ens identitet, hvor den lidende kan føle sig adskilt fra deres kerneværdier, tro eller formål. Linderelse af denne form for smerte indebærer ofte en proces med at hjælpe den lidende med at finde mening i deres situation. Dette kan opnås gennem refleksion, eksistentiel udforskning og engagement i åndelige praksisser, der giver en forbindelse til en større mening eller formål. Ved at hjælpe den lidende med at genopdage deres identitet og finde en fornyet forankring i deres åndelige tro eller livsfilosofi, kan åndelig smerte gradvist lindres, og en følelse af helhed og indre fred kan genoprettes.

# data[].attributes.body
Ring til vagtlægen - forventet dødsfald

112 - HLR (hvis ikke 'Skal ikke genopleves)

Ring til kontaktperson. pårørende.

Istandsætning

Lægen underskriver dødsattesten

Sundhedspersonalets ansvar på Hospice stopper når bedemanden kører

# data[].attributes.headline
Social Smertelindring: De socialt udsatte

# data[].attributes.subject
Social Smertelindring: De socialt udsatte

# data[].attributes.body
Hjemløshed

Multisyge

Psykisk sygdom

Misbrug

Svær familiesituationer

# data[].attributes.headline
Smertelindring: Dag 6 - Tværfaglige og frivillige netværk

# data[].attributes.subject
Smertelindring: Dag 6 - Tværfaglige og frivillige netværk

# data[].attributes.body
Samarbejdspartnere:

Læge

Ernærings assistent

Fysioterapeut

Psykolog

Social rådgiver

Ergoterapeut

SSA

Farmakonom

Frivillige organisationer (f. eks

Dansk Folkehjælp,

Smerteklinik -

Landsforeningen - Krimi (gratis juridisk hjælp)

Peer psykoedukation

Kommunal tilbud (visitering, bolig tilbud, økonomisk rådgivning, Familiehus

Kontakt personer

Misbrug konsulenter (misbrug behandling, individuelt og i gruppe)

Non- farmakologiske smertelindrings eksperter (akupunktur, NADA,

Jobcenter

kriminel forsorgen

Præsten og religiøse leder

Pædagog (social / undervisere)

Taleterapeut

Sygeplejerske

# data[].attributes.headline
Tværfaglige og frivillige samarbejde:Dag 6 - Case

# data[].attributes.subject
Tværfaglige og frivillige samarbejde:Dag 6 - Case

# data[].attributes.body
Sofia er en 47-årig kvinde, der lever med en kompleks samling af udfordringer, der påvirker hendes daglige liv. På det fysiske plan lider Sofia af kroniske smerter forårsaget af en langvarig tilstand som f.eks. fibromyalgi eller kronisk migræne. Disse smerter er invaliderende og begrænser hendes evne til at udføre selv de mest basale daglige aktiviteter.

Udover de fysiske smerter kæmper Sofia også med psykiske udfordringer såsom angst og depression, der ofte forværres af hendes smertetilstand. Dette gør det svært for hende at opretholde et positivt syn på fremtiden og kan føre til følelser af håbløshed og isolation.

På det sociale plan oplever Sofia betydelige vanskeligheder med at opretholde sociale relationer og deltage i samfundet på grund af hendes helbredstilstand. Hun føler sig ofte misforstået af familie og venner, og hendes sociale cirkel er gradvist blevet mindre på grund af hendes begrænsninger.

Endelig påvirker Sofias åndelige smerter hendes overordnede følelse af formål og tilfredshed i livet. Hun søger efter mening og trøst i en åndelig praksis, men hendes fysiske og psykiske udfordringer gør det svært for hende at finde indre fred og ro.

Samlet set kæmper Sofia dagligt med en kompleks kombination af fysiske, psykiske, sociale og åndelige smerter, der tilsammen har en betydelig indvirkning på hendes livskvalitet og velbefindende. Hun søger støtte og lindring fra en række sundhedsfaglige og støttegrupper for at håndtere sine udfordringer og finde en vej til bedring.

# data[].attributes.headline
Smertelindring Dag 6: Tværfaglig/frivillig netværk - Gigtforeningen (Susan og Lene)

# data[].attributes.subject
Smertelindring Dag 6: Tværfaglig/frivillig netværk - Gigtforeningen (Susan og Lene)

# data[].attributes.body
Ledgigt - sent diagnose

springfinger?

slidgigt

Svingende smerter

20 år uden medicin

Reumatolog

Symptomer: træthed

Smerter

Biologisk medicin -

Prednisolon - vægtøgning

diabetes

Multisyge

Gigt er et handicap

Fysioterapeut 1 x uge

Træning

Vandgymnastik -

Infra-rød

Sauna

Antiinflammatorisk kost - også til forebygning

Infra-røde varme stof?

Blodprøve kan give en diagnose

Transport til reumatologen kan være et problem - man skal køre lange afstande

tager længere tid at hele

Usynlig handicap snor

Gigtforening

Patientforening (Top 5)

Mange ansatte

Frivillige

Arbejde også politisk - synlighed

over 22 kredse med bestyrelse og lokal gruppe

mødes hver onsdag

foredrag, rådgivning og oplysning til borgere, pårørende, studerende

Gigt er ikke kun for de ældre - man kan være født med den

Åben kafe

Gigtforeningen får rådgivning af mange faggruppe til ansatte og patienter (ergoterapeut, fysioterapeut osv...)

Sygdomskæmpende men ikke behandlende

Arbejde forebyggende

Støtte, venner og telefonvenner

Gåtur

Kobler patienter sammen, skabe netværk

træningspartnere

medlemskab

Forskning præsenteret til årsmødet

Tænk på fremtiden

online kurser

borger møder - om smerter med en ekspert panel

1/5 i Danmark er påvirket af smerter

Gigt

200 x diagnoser

Lupus

Tidlig diagnose hjælpe

Gigthospital - søge hos egen læge

SANO - træning og vejledning - ophodt for intensivt behandling. Dagpatienter

Smertevidenskab.dk

FAKS

# data[].attributes.headline
Fysisk og psykisk smertelindring Casearbejder.

# data[].attributes.subject
Fysisk og psykisk smertelindring Casearbejder.

# data[].attributes.headline
Mia Jensen - tonsilcancer: Hvordan ser det ud?

# data[].attributes.subject
Mia Jensen - tonsilcancer: Hvordan ser det ud?

# data[].attributes.body
Tonsilcancer kan have forskellige udseender, og det kan variere fra person til person. Tonsilcancer kan optræde som en klump eller knude på tonsilområdet eller som et sår, der ikke heler korrekt. Det kan også manifestere sig som en fortykkelse eller ændring i vævet i tonsillerne. Andre tegn på tonsilcancer kan omfatte farveændringer, som for eksempel hvidlige eller rødlige pletter på tonsillerne, eller ulcerationer (sår) på overfladen.

Vigtigt at bemærke er, at tonsilcancer ikke altid er synligt for det blotte øje i tidlige stadier. Derfor er det afgørende at få regelmæssige undersøgelser og være opmærksom på eventuelle symptomer eller ændringer i halsen, især hvis der er risikofaktorer til stede, såsom rygning, overdreven alkoholforbrug eller eksponering for visse former for HPV (human papillomavirus).

Det bedste skridt, hvis der er bekymring for tonsilcancer, er at konsultere en læge eller en øre-næse-hals (ENT) specialist for en grundig undersøgelse og eventuelt yderligere diagnostiske tests. En biopsi, hvor en prøve af det mistænkte væv tages og undersøges under et mikroskop, kan være nødvendig for at bekræfte tilstedeværelsen af kræft.

# data[].attributes.body
Musikterapi demonstrerer smertelindrende egenskaber på tværs af de fire smertetyper, som defineret i den omfattende Totalsmertemodellen (Total Pain Model.)

Fysiske smerter: Fysisk smerte kan reduceres ved hjælp af beroligende musik, som påvirker det autonome nervesystem og dermed fremmer smertelindring.

Psykiske smerter: Musik kan bidrage til at lindre psykiske smerter ved at fremkalde en følelse af ro i sindet, hvilket muliggør en mere effektiv bearbejdning af svære psykiske lidelser.

Social smerter: sociale sammenhænge kan musik spille en væsentlig rolle i smertelindring. Musik kan forene mennesker og skabe en følelse af fællesskab og samhørighed, som formår at formindske forskelligheder og fremhæve det, vi alle deler.

Åndelig smerter: I åndelige dimensioner kan musik være en kilde til smertelindring ved at facilitere adgang til det underbevidste sind. Gennem reminiscens og andre følelsesmæssige mekanismer kan musik bidrage til at lindre åndelige smerter og fremme en følelse af velvære og trivsel.

Konklusion: Musikterapi er derfor en helhedsorienteret tilgang til smertelindring, idet den adresserer fysiske, psykiske, sociale og åndelige aspekter af smerteoplevelsen. Ved at engagere sig med musik på forskellige niveauer kan individet opleve en integreret og dybtgående form for smertelindring, der ikke blot adresserer symptomer, men også fremmer trivsel og velbefindende på flere planer.

# data[].attributes.headline
Smertelindring: Dag 8 - Fibromyalgiforeningen

# data[].attributes.subject
Smertelindring: Dag 8 - Fibromyalgiforeningen

# data[].attributes.body
1. Hvad er de mest almindelige symptomer på fibromyalgi, og hvordan kan de variere fra person til person?

2. Hvad forårsager fibromyalgi, og hvilke faktorer kan bidrage til at udløse eller forværre symptomerne?

3. Hvordan diagnosticeres fibromyalgi, og hvilke diagnostiske kriterier bruges typisk?

4. Hvilke behandlingsmuligheder er tilgængelige for personer med fibromyalgi, og hvad er de mest effektive tilgange?

5. Kan livsstilsændringer som kost, motion og stresshåndtering have en positiv indvirkning på fibromyalgi?

6. Hvordan kan fibromyalgi påvirke en persons daglige liv og mentale velbefindende, og hvilke støttemuligheder er tilgængelige?

7. Er der nogen forskning eller nye behandlingsmetoder, der viser løfte om at forbedre livskvaliteten for personer med fibromyalgi?

8. Hvad kan man gøre for at forstå og håndtere de psykologiske og følelsesmæssige udfordringer, der kan opstå som følge af fibromyalgi?

9. Hvordan kan en sundhedsudbyder bedst støtte en person med fibromyalgi, og hvad er vigtige overvejelser for et helhedsorienteret behandlingsforløb?

10. Hvilke ressourcer og støttemuligheder er tilgængelige for personer med fibromyalgi, både online og lokalt?

# data[].attributes.body
Fibromyalgi har længe været anerkendt som en fysisk sygdom af WHO, som har indplaceret fibromyalgi som en selvstændig placering med eget diagnosekode i ICD-10 diagnoseklassifikationen, nemlig M 79.7.

Udredningen af fibromyalgi kan tage lang tid. Der skal mange undersøgelser til, fordi andre årsager til symptomerne skal udelukkes. Fibromyalgi kan ikke påvises biomedicinsk (fx blodprøver, scanninger), men første skridt i en udredning vil efter Sundhedsstyrelsens anbefalinger være at afklare, om der fx kan være tale om tilstande som fx gigtsygdomme og D-vitamin-mangel. Når andre tilstande er udelukket, vil diagnosticering med fibromyalgi ske på baggrund af, hvilke smerter man oplever samt det samlede symptombillede. Smertebillede og ledsagende symptomer spiller en afgørende rolle i diagnosen. Det er vigtigt, at du bliver undersøgt for andre sygdomme, så lægen eventuelt kan udelukke dem og give dig den rigtige diagnose og behandling