# data[].attributes.body
Arbejdsplads vurdering.
APV sikrer sundhed og trivsel på arbejdspladsen.
Loven siger, at alle arbejdspladser med ansatte skal udarbejde en skriftlig APV.
APV`en i hjemmeplejen er virksomhedens eget redskab til at holde styr på arbejdsmiljøet.
APV handler kort om at finde ud af:
- om der er problemer med arbejdsmiljøet.
- hvor problemerne eventuelt er.
- hvordan løser vi problemerne.
- hvem har ansvaret for, at de problemerne bliver løst og
- hvornår skal der følges op.
Hvorfor:
for at udpege de områder, hvor der er behov for en indsats, og lægge en plan for, hvordan I vil forbedre det på disse områder.
Det er arbejdsgiverens ansvar at APV udarbejdes og at medarbejderne bliver inddraget.
APV´en skal være skriftlig og være tilgængelig for både ledelsen og medarbejderne.
Ledelsen og medarbejderne skal samarbejde igennem hele APV-processen.
Det skal klart fremgå, hvem der har ansvaret for at gennemføre handleplan i praksis.
APV´en skal revideres, når der sker ændringer, som har betydning for arbejdsmiljøet - dog mindst hvert 3. år.
APV skal udfyldes ved første besøg hos borger det kan være gennem visitation, rehabiliteringsophold, men også ssa/ssh.

# data[].attributes.body
Det kan forklares ved, at det gode ergonomiske arbejdsmiljøet, hvor man i høj grad bruger hjælpemidler og undgår tunge løft og forflytninger, kan medføre, at flere medarbejdere med smerter og ondt i kroppen kan fastholdes i arbejdet frem for at være sygemeldt, skifte til andre brancher eller gå tidligt på pension.
Det ergonomiske arbejdsmiljø handler om at forebygge arbejdsrelateret muskel- og skeletbesvær. Udgangspunktet er, at det arbejde, der skal udføres, skal tilpasses til den person, som skal udføre arbejdet og ikke omvendt.

# data[].attributes.body
Arbejdsmiljø er de faktorer, der påvirker os i forbindelse med vores arbejde, og som har betydning for vores trivsel på arbejdspladsen.
Det er også de initiativer, der sættes i værk for at sikre en sund og sikker arbejdsdag, samt forbyggende initiativer til at undgå arbejdsskader, som enten kan være arbejdsulykker eller erhvervssygdomme.
Det er arbejdsgiveren, der har ansvaret for at sikre, at alle medarbejdere har et sikkert, sundt og udviklende arbejdsmiljø, men som medarbejder har vi også selv et medansvar.

Forskellige faktorer, der påvirker arbejdsmiljøet:
- Fysiske påvirkninger
- Kemiske påvirkninger
- Biologiske påvirkninger
- Ulykker
- Psykiske påvirkninger

# data[].attributes.body
Overordnet går arbejdsmiljøloven ud på, at:
- der skal skabes et sikkert og sundt arbejdsmiljø på alle arbejdspladser
- det er arbejdsgiverens ansvar, at arbejdsmiljøloven bliver overholdt
- ledere og ansatte skal samarbejde om at skabe et godt arbejdsmiljø
Desuden er det i arbejdsmiljøloven bestemt, at alle virksomheder skal udarbejde en skriftlig arbejdsplads vurdering, APV, for at finde ud at, om der er problemer i arbejdsmiljøet, og lave en handleplan for at løse dem.

# data[].attributes.body
Det fysiske arbejdsmiljø:
Det der omgiver os: bygninger, lokaler, inventar (stole, borde, lift osv.) Det kan også være indretningen af arbejdspladsen og størrelsen af de rum, vi skal arbejde i. Det kan også handle om indeklima, altså hvordan luften er der, hvor vi arbejder, og om temperaturer i lokalet, lysindfald og støjniveau.

Det kemiske arbejdsmiljø:
Udfordringer i forhold til vores arbejdsmiljø er den kemi, vi kan risikere at blive udsat for i vores arbejde. Røg, parfumestoffer i fx sæbe og shampoo og kemi i rengøringsmidler er nogle af de  problemer, der er.

Det biologiske arbejdsmiljø:
Handler om, at vi kan blive udsat for biologisk materiale, som eksempelvis kan være bakterier, vira eller svampe, der stammer fra mennesker eller dyr. I vores arbejde kan vi komme i kontakt med biologisk materialer via urin, afføring, opspyt, opkast osv.
Der er derfor risiko for, at vi kan blive smittet af syge borgere.

Det ergonomiske arbejdsmiljø:
Handler om de påvirkninger, vi får på vores krop som følge af arbejdet. Indretning af arbejdspladsen, pladsforhold og hjælpemidler er forhold, som også hører ind under det ergonomiske arbejdsmiljø.

# data[].attributes.body
Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Socialrådgiver og eller flexjobber. Ruth er førtidspensionist grundet sin leddegigt.
Nuværende bolig: Andelsbofællesskab, her har hun boet i mange år.
Netværk: Ruth har en kæreste, dog bor de ikke sammen. Hun har ingen børn. Derudover er hun meget aktiv i bofællesskabet, og deltager i mange aktiviteter.
Værdier/livsførelse: Ruth elsker at deltage i de fælles aktiviteter i hendes bofællesskab. hun går meget op i økologi og gå ture i skoven med sin hund.
Interesser før og nu: Gåture med sin hund og kæreste. Førhen gik hun meget op i at male, nu nøjes hun med at besøge kunstmuseums.
Sygdom/funktionsnedsættelse:  Ruth lider af leddegigt og har lidt af det siden hun var helt ung, det giver mange problemer i form af hendes mobilitet. Derudover er Ruth ofte meget træt, og har ikke så meget energi til at hjælpe til.

# data[].attributes.body
Moderate begrænsninger, niveau 2. Behov for nogen hjælp.
Ruth har brug for hjælp til en del mobilitet og personlig hygiejne. Derudover får hun hjælp til sin morgenmad og let rengøring.

# data[].attributes.body
Rengøring hver 14 dag.
Morgenbesøg og aftenbesøg.
Hjælp til forflytning, fra seng til kørestol.
Hjælp til personlighygiejne.

# data[].attributes.body
Det første trin i påbegyndelsen af arbejdet hos en ny borger er at lave en APV (arbejdspladsvurdering), den skal sikre at arbejdet kan udføres under sikkerhedsmæssige og forsvarlige omstændigheder.
Der er krav til hvor meget plads der skal være rundt om de forskellige hjælpemidler, indretning af de forskellige rum mm.
Ved sikringen af hjemmet kan det være nødvendigt at udvide døråbninger, fjerne løse eller tykke gulvtæpper og møbler. Det kan også være nødvendigt at flytte rundt på møblerne, så de står korrekt ift. kravene om mål. Selvom vi som sundhedspersonale kan se/vurdere at der skal flyttes rundt på møbler mm. er det borgerens hjem vi er i, og både borgeren og de pårørende kan have holdninger til det og er ikke altid enige.

# data[].attributes.body
Arbejdstilsynets pladskrav til forflytning af normalvægtig person:
- Døråbning  skal være mindst 90 cm bred

- Frit arbejdsareal ved brug af gulvlift og kørestol skal være 2 m i diameter

- Fri plads ved siden af sengen 85-95 cm

- Ved brug af gulvlift skal der være 2 m på den side liften bruges. Loftlift kræver mindre plads end gulvlift

- Hvis borgeren bruger kørestol skal der være 90 cm til at komme rundt om sengen.

- Pladsbehovet på badeværelset afhænger af indretningen og hvilke hjælpemidler man skal anvende

# data[].attributes.body
Leddegigt. Ruth har lidt af stress og brugt sin krop dårligt. Det har medført at hun har udviklet leddegigt i en tidlig alder.
Dette er også en blanding af manglende motion og dårlig kost.
Derfor har Ruth ændret sin livsstil og går meget op i økologi, sund kost og så meget motion der er muligt.

# data[].attributes.body
En forflytning er når man skal flytte/løfte en borger fra et sted til et andet. Forflytningerne gælder alt fra at få borgeren længere op i sengen, lifte dem fra seng til kørestol mm.
Det er vigtigt at man altid har de rigtige arbejdsstillinger så man passer på kropen dvs. at ryggen skal være ret, man løfter med benene og ikke med ryggen, håndleddende skal helst være i en konstant neutral position, arbejdsområdet er fra midterlåret og op efter.
Ved forflytninger bruger man altid borgerens egne ressourcer, da man arbejder ud fra den rehabiliterende tilgang. På denne måde, sikrer man også at alle medarbejdere bevæger sig ergonomisk korrekt.

# data[].attributes.body
Der findes forskellige hjælpemidler, og hjælpemidlerne er uddelt efter borgerens evner og ressourcer.
Spielerdug (glidestykke): ligges under borgerens trykpunkter, de gør at borgeren kan glide rundt på stykket og på den måde blive flyttet uden skub og træk.
Non-slip (antiskrid): bruges ofte sammen med spielerdugen, det ligges under f.eks. fødderne så de ikke glider ved en forflytning (længere op i seng mm.)
Sengerebsstige: bruges til at borgere kan hjælpe med at trække sig op i sengen
Lift: bruges til borgere som ikke selv har ressourcer til forflytning. Der findes forskellige typer lifte men typisk møder man loft liften eller gulv liften.