# data[].attributes.headline
Hvad er den positive og negative del ved robotter erstatter en stor del af menneskeheden?

# data[].attributes.subject
Hvad er den positive og negative del ved robotter erstatter en stor del af menneskeheden?

# data[].attributes.body
menneske befolkningen stiger for hver dag. Vi er lige ramt 8 milliarder mennesker. Folk leder efter arbejde og vi stiger i arbejdskræft men med fremtiden kommer teknologien også. Mennesker bliver mere dovne og chancen for at de får diabetes stiger.

# data[].attributes.body
Cons
-AI koster meget at lave og medfører høje omkostninger.

-fører til arbejdsløshed i blandt mennesker hvilket leder til fattigdom.

-ingen forbedring med erfaring

-mangler kreativitet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læseplanerne fra august 2019 giver større frihed omkring de fællesfaglige fokusområder - og præciserer samtidig kriterier for fokusområderne samt kendetegn ved fællesfaglige forløb.

I løbet af 7.-9. klasse skal der gennemføres mindst seks fællesfaglige undervisningsforløb, som det fremgår af læseplanerne for biologi, fysik/kemi og geografi. Et fællesfagligt forløb drejer sig om et naturfagligt tema eller problemfelt, og dette kaldes et 'fællesfagligt fokusområde'.

Et fællesfagligt fokusområde skal opfylde mindst to af de følgende tre kriterier. Det skal inddrage:

Elevernes egne undersøgelser i lokalområdet

Elevernes arbejde med teknologi

Interessemodsætninger, så eleverne har mulighed for at tage stilling.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læseplanerne fra august 2019 giver større frihed omkring de fællesfaglige fokusområder - og præciserer samtidig kriterier for fokusområderne samt kendetegn ved fællesfaglige forløb. I løbet af 7.-9. klasse skal der gennemføres mindst seks fællesfaglige undervisningsforløb, som det fremgår af læseplanerne for biologi, fysik/kemi og geografi.

# data[].attributes.body
Nanoteknologi er en meget stort skridt indtil fremtiden.

# data[].attributes.body
AI er et system der kan træffe beslutninger på samme måde, som vi mennesker gør. AI kræver gode matematiske modeller. AI står for "Artificial intelligence" som oversættes på dansk til "Kunstig intelligens".

# data[].attributes.headline
Hvordan står situationen om teknologien i dag?

# data[].attributes.subject
Hvordan står situationen om teknologien i dag?

# data[].attributes.body
Mere end 25 procent oplever høje niveauer af forstyrrelser på grund af automatisering. Men der bliver forudsagt, at op til 30 % af jobs kan automatiseres af robotter i midten af ​​2030'erne.

Ifølge en undersøgelse mener 42% af de adspurgte, at folk er paranoide for at påstå, at vores telefoner optager alt, hvad vi siger 24/7.

# data[].attributes.body
Teknologien evolerer konstant, vi får mindre arbejdskræft men det kommer også med konsekvenser. Mennesker bliver arbejdsløse, chancen for diabetes stiger, menneskeheden bliver mere doven. Hvilken positiv effekt har det på samfundet. Og hvilke konsekvenser kommer der med det.

# data[].attributes.headline
Hvordan kommer AI til at se ud i fremtiden?

# data[].attributes.subject
Hvordan kommer AI til at se ud i fremtiden?

# data[].attributes.body
Alan Turinger er manden som har opfundet iden om AI/Intelligente maskiner. Han var en britisk forsker i computervidenskab, matematik, logik og kryptoanalyse.

# data[].attributes.body
Stål, støbejern og aluminium bruges oftest til robotters arme og baser. Hvis robotten er mobil, udstyrer de dem som regel med gummidæk for støjsvag drift og et positivt greb om gulvet. Robotter indeholder en betydelig mængde elektronik og ledninger, og nogle er radio- eller laserstyret.

# data[].attributes.body
https://www.danskindustri.dk/vi-radgiver-dig/forretningsudvikling/digitalisering-og-innovation/grib-nye-teknologier/kunstig-intelligens/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kunstig intelligens, også kaldet AI (artificial intelligence), er en kompleks størrelse, der dog har et simpelt formål: at skabe maskiner, der er i stand til at efterligne menneskelig intelligens.

AI er et system, der kan analysere, lære og træffe beslutninger på samme måde, som vi mennesker gør. Netop den proces - at analysere, lære og træffe beslutninger - er kompleks, selv for mennesker. Hos mennesker er processen eksempelvis præget af erfaringer, følelser, logiske ræsonnementer og forventninger om beslutningens konsekvenser.

Hvad kan en kunstig intelligens?

Den type kunstig intelligens, der kræver veldefinerede opgaver, kaldes for smal kunstig intelligens. Alternativet er generel kunstig intelligens, som i højere grad ligner menneskets komplekse intelligens med evnen til at lære at løse mange forskellige typer af opgaver, som ikke ligner hinanden. Den generelle kunstig intelligens er vi ikke langt med at udvikle, og når vi i dag gerne vil implementere kunstig intelligens, er det derfor nødvendigt at definere dens opgaver meget præcist.

En kunstig intelligens opstår ikke bare selv - den kræver gode matematiske modeller. Det har vi især indenfor strategisk ræsonnering (f.eks. skak) og til centrale dele af menneskes visuelle perceptionssystem (f.eks. billedgenkendelse). Derimod har vi ikke på samme måde gode modeller for menneskets sproglige og sociale intelligens.

En kunstig intelligens opbygger erfaringer på samme måde, som vi mennesker gør. Det vil sige, at har et AI-system én gang analyseret et mammografi, identificeret en prik som potentielt kunne være brystkræft, og vi mennesker derefter bekræfter AI'en i, at den har ret, så ved systemet næste gang, at sandsynligheden for, at der er tale om brystkræft, når den genkender lignende prikker, er større end ellers. På den måde bliver den kunstige intelligens bedre og bedre til sin opgave. En kunstig intelligens anvender logik, matematik og formler. Derfor er den et menneske overlegent i sin beregningskraft.

AI i samspil med andre teknologier

Kunstig intelligens kan bruge på mange forskellige måder i en virksomhed til at udføre opgaver effektivt og præcist. Den kan bruges i forskellige løsninger, hvor teknologien er god til at give overblik over store mængder af information, som ellers kan være svære at holde styr på og samtidig hjælpe til at finde mønstre i datamaterialet. Særligt ved kunstig intelligens er, at den kan bruges i samspil med andre teknologier og løsninger, herunder 3D-print, administrative robotter, industrirobotter og IoT.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunstig intelligens, også kaldet AI (artificial intelligence), er en kompleks størrelse, der dog har et simpelt formål: at skabe maskiner, der er i stand til at efterligne menneskelig intelligens. AI er et system, der kan analysere, lære og træffe beslutninger på samme måde, som vi mennesker gør.

# data[].attributes.body
Pros:

-AI bliver ikke trætte og fuldfører hvad de er pogrammeret til, lige meget hvad det er.

-En AI kan være en rationel beslutningstager.

-Applikationer inden for medicinsk industri.

-Præcis beslutningstagning.

-meget brugelig uden pauser.

# data[].attributes.body
Nanoteknologi er meget, meget små. De defineres som partikler, der er under 100 nanometer. Det svarer til, at de er mindre end 0,00001 centimeter.

# data[].attributes.body
https://taenk.dk/kemi/bolig-og-fritid/nano-godt-eller-skidt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nanopartikler er meget, meget små.

De defineres som partikler, der er under 100 nanometer.

Det svarer til, at de er mindre end 0,00001 centimeter.

Nanomaterialer har smarte egenskaber

Kemiske stoffers egenskaber kan ændre sig, når partiklerne er i nanostørrelse.

Derfor kan virksomheder udnytte nanomateriale til at lave nye materialer med smarte egenskaber.

Lette tennisketchere og sportstøj uden lugt

Nano kan fx bruges til at gøre en tennisketcher stærk og let, hvis det er af såkaldte carbon nanotubes.

Et andet eksempel er nanosølv, som du finder i bl.a. sportstøj og sandaler.

Her giver nanomaterialet beskyttelse mod bakterier, så du mindsker risikoen for lugtgener.

Nano er ikke nødvendigvis værre for miljø og sundhed

På nanoform ændrer kemiske stoffer sig.

Påvirkning af miljø og sundhed bliver ikke entydigt værre, når et stof er på nanostørrelse.

Det kan variere fra stof til stof. Nogle stoffer bliver mere problematiske, andre gør ikke.

Undgå at indånde nano

Ligesom med andre kemikalier, er det en god ide at begrænse din udsættelse for stofferne.

I en tennisketcher er nanopartiklerne godt bundet. Så her udsættes du ikke for dem.

Nano, der spreder sig i luften, kan til gengæld være problematisk, når du indånder dem.

Nanopartikler kan trænge langt ind i lungernes små forgreninger på grund af deres lille størrelse. Her kan nanopartiklerne give inflammation i lungerne.

Indånding af nanopartikler kan også øge risikoen for at udvikle lunge- og hjertesygdomme, lungekræft og allergi.

Undgå derfor sprayprodukter, hvis der er nano i. Det samme gælder andre produkter med nano, som du kan indånde.

Kosmetik og plejeprodukter kan indeholde nano

Kosmetik skal mærkes, hvis der er nano i.

Stoffets navn vil her blive efterfulgt af (nano) på ingredienslisten. Fx titaniumdioxid (nano).

Solcremer med fysisk filter indeholder ofte nano

I personlig pleje bruges nano især i solcremer med et såkaldt fysisk filter. Det er et filter, der lægger sig som en film over huden, så solens stråler ikke rammer huden.

Fysisk filter på nanoform giver mindre af det hvidlige skær, som solcremen med fysisk filter kan give huden.

I nogle plejeprodukter, som fx solcreme, har EU godkendt brugen af visse nanomaterialer.

Det er vurderet sikkert, så længe du bruger produktet på uskadt hud og ikke som aerosolspray.

Database viser nanoindhold i 3.000 produkter

En database over produkter med nano er skabt i et samarbejde mellem Forbrugerrådet Tænk, Det Økologisk Råd og DTU Miljø.

I databasen kan du blandt andet se 3.000 produkter, hvor nanomaterialets egenskaber er vurderet i forhold til miljø og sundhed.

Nanopartikler er meget, meget små.

De defineres som partikler, der er under 100 nanometer.

Det svarer til, at de er mindre end 0,00001 centimeter.

Nanomaterialer har smarte egenskaber

Kemiske stoffers egenskaber kan ændre sig, når partiklerne er i nanostørrelse.

Derfor kan virksomheder udnytte nanomateriale til at lave nye materialer med smarte egenskaber.

Lette tennisketchere og sportstøj uden lugt

Nano kan fx bruges til at gøre en tennisketcher stærk og let, hvis det er af såkaldte carbon nanotubes.

Et andet eksempel er nanosølv, som du finder i bl.a. sportstøj og sandaler.

Her giver nanomaterialet beskyttelse mod bakterier, så du mindsker risikoen for lugtgener.

Nano er ikke nødvendigvis værre for miljø og sundhed

På nanoform ændrer kemiske stoffer sig.

Påvirkning af miljø og sundhed bliver ikke entydigt værre, når et stof er på nanostørrelse.

Det kan variere fra stof til stof. Nogle stoffer bliver mere problematiske, andre gør ikke.

Undgå at indånde nano

Ligesom med andre kemikalier, er det en god ide at begrænse din udsættelse for stofferne.

I en tennisketcher er nanopartiklerne godt bundet. Så her udsættes du ikke for dem.

Nano, der spreder sig i luften, kan til gengæld være problematisk, når du indånder dem.

Nanopartikler kan trænge langt ind i lungernes små forgreninger på grund af deres lille størrelse. Her kan nanopartiklerne give inflammation i lungerne.

Indånding af nanopartikler kan også øge risikoen for at udvikle lunge- og hjertesygdomme, lungekræft og allergi.

Undgå derfor sprayprodukter, hvis der er nano i. Det samme gælder andre produkter med nano, som du kan indånde.

Kosmetik og plejeprodukter kan indeholde nano

Kosmetik skal mærkes, hvis der er nano i.

Stoffets navn vil her blive efterfulgt af (nano) på ingredienslisten. Fx titaniumdioxid (nano).

Solcremer med fysisk filter indeholder ofte nano

I personlig pleje bruges nano især i solcremer med et såkaldt fysisk filter. Det er et filter, der lægger sig som en film over huden, så solens stråler ikke rammer huden.

Fysisk filter på nanoform giver mindre af det hvidlige skær, som solcremen med fysisk filter kan give huden.

I nogle plejeprodukter, som fx solcreme, har EU godkendt brugen af visse nanomaterialer.

Det er vurderet sikkert, så længe du bruger produktet på uskadt hud og ikke som aerosolspray.

Database viser nanoindhold i 3.000 produkter

En database over produkter med nano er skabt i et samarbejde mellem Forbrugerrådet Tænk, Det Økologisk Råd og DTU Miljø.

I databasen kan du blandt andet se 3.000 produkter, hvor nanomaterialets egenskaber er vurderet i forhold til miljø og sundhed.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nanopartikler er meget, meget små. De defineres som partikler, der er under 100 nanometer. Det svarer til, at de er mindre end 0,00001 centimeter. Kemiske stoffers egenskaber kan ændre sig, når partiklerne er i nanostørrelse. Derfor kan virksomheder udnytte nanomateriale til at lave nye materialer med smarte egenskaber.

# data[].attributes.headline
Hvad er nanoteknologi godt for samfundet

# data[].attributes.subject
Hvad er nanoteknologi godt for samfundet

# data[].attributes.body
Kemiske stoffers egenskaber kan ændre sig, når partiklerne er i nanostørrelse. Derfor kan virksomheder udnytte nanomateriale til at lave nye materialer med smarte egenskaber.

# data[].attributes.body
Der kan brugs nanomaterialer som beskytter mod bakterier, så du mindsker risikoen for lugtgener. Der bliver brugt nanomaterialer i bl.a. sportstøj og sandaler

# data[].attributes.headline
Kan nanoteknologi være det næste skridt i sunheden/teknologi

# data[].attributes.subject
Kan nanoteknologi være det næste skridt i sunheden/teknologi

# data[].attributes.headline
Kan nanoteknolig undgås at være permenent?

# data[].attributes.subject
Kan nanoteknolig undgås at være permenent?