# data[].attributes.body
Snak med leder, medarbejdere og de ældre
Ældre: stemmer jeres forventning om livet på et plejehjem overens med virkeligheden?

# data[].attributes.body
Hvad er jeres syn på SOSU faget?
Hvordan kan man tiltrække flere folk til faget?
Sted: Ikea, Rosengårdcentret, Bilka

# data[].attributes.body
Hvilke forskelle er der?
Hvilke tanker gør i jer om manglen på medarbejdere?
Hvordan kan man tiltrække flere?

# data[].attributes.attachment_link.title
Spørgsmål vedr sosu opgave - svar fra Jane Nyborg friplejehjem

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvem skal passe farmor spørgsmål til Tornbjerg friplejehjem + svar

# data[].attributes.body
Assisterende leder Camilla:
Det er et plejehjem, hvor beboerne skal føle sig hjemme og ikke på et plejehjem. Der er ikke nogen værnemidler inde i beboernes lejligheder.

# data[].attributes.body
SOSU-hjælper Dorthe:
Det er vigtigt, at beboerne føler sig hjemme, så deres lejligheder er deres beboelse. Hvis beboerne vil have nogle pårørende til overnatning eller til spisning i fællesrummet, må de gerne det.

# data[].attributes.body
Beboer Ib:
Han er meget glad og tilfreds med at bo på plejehjemmet. Han føler sig hjemme. Han kendte til plejehjemmet inden han selv flyttede ind, da han har haft familie boende der også (hans mor). Han har nervebetændelse i knæene.

# data[].attributes.body
Beboer Gerd:
Hun er også meget glad og tilfreds med at bo på plejehjemmet. Hun siger sin mening og hvad hun tænker. Hun har haft blodpropper i hjernen.

# data[].attributes.body
Beboer Anette:
Hun føler, at det er et sted hun skal være, for sådan er det bare. Hun ved, at hun ikke kommer hjem mere. Hun er dement.

# data[].attributes.body
Hej.

Vi er en gruppe studerende fra Social og Sundhedsskolen Fyn i Odense, vi er i gang med en opgave hvor vi skal undersøge hvordan man skaber et værdigt liv for ældre og hvordan man kan tiltrække flere folk til faget. Vi skriver til jer, fordi vi synes det er interessant at høre hvilke tanker i som friplejehjem gør jer, og hvilke forskelle der er på jer og et kommunal plejehjem.

Vi har vedhæftet et dokument med nogle spørgsmål vedrørende opgaven, som vi håber i vil svare på.

PS. I må gerne sende svarene i en mail.

Mvh.
Louise, Maja & Mette

# data[].attributes.body
Svar:
1: At de får den tid og hjælp som de har brug for, hvis de får hjemmehjælp eller er på plejehjem fx.

2: Man skal sørge for, at den ældre får den hjælp og pleje, som den enkelte har behov for. Samt man skal få en netværk, som består af unge over 14 år, studerende, arbejdsløse, efterlønner, pensionister røde kors, eller nogle andre personer, som kan komme og besøge den/de ældre, for at læse højt, snakke, spille spil, gå ture, gå på indkøb eller i biografen.

3: At der er ordentlig hjælp få når de ikke kan klare sig selv længere.

4: Ved at hæve niveauet på sosu uddannelsen og gøre den mere attraktiv. Sam ved at sikre at det ikke er alle og en hver der kan gennemføre uddannelsen mener at det vil sikre kvalitet i uddannelsen. Desuden er det et kæmpe problem i vores velfærdssamfund at man som ufaglært kan arbejde som sosu og stå med andre menneskers liv i hænderne men uden at have hverken empati, hjerte eller viden inden for området.

5: Giv de ældre valgmuligheder - Hjemmeplejen eller på plejehjem - også selvom de ikke er dårlige nok til at komme på plejehjem. Giv dem valgmuligheder rift hvad de vil bruge pleje til - rengøring eller kortspil. I det hele taget skal plejen tage meget mere udgangspunkt i hvad den enkelte ældre har brug for, og ikke hvad der pakker ind i et EXCELARK.

# data[].attributes.body
Fremhævelser:
- værdigt ældre liv: "ser den enkelte borger og hvad de netop har brug for af hjælp og pleje"
- friplejehjem vs. kommunalt: "Hos Danske Diakonhjem er et plejehjem først og fremmest et HJEM. Vi arbejder ud fra de kristne værdier og yder omsorg og ser den enkelte beboer hvor de er"

# data[].attributes.headline
Hvem er det, der skal tage sig af de ældre? 

# data[].attributes.subject
Hvem er det, der skal tage sig af de ældre? 

# data[].attributes.body
1: Fællesskab med det sociale offentlige, frivillige og pårørende.

2: Hvis familien ikke har ressourcer skal der findes et ordentligt plejehjem.

3: Selve pasning skal der personale til. Det er ikke værdigt at man f.eks skal skrifte ble og vaske sin far. men de pårørende bør besøge og "underholde" de ældre.

4: Det er et kompliceret spørgsmål, som der ikke findet et, men mange svar på. Alt afhænger af den ældres omstændigheder, men nogle bud kunne være familien, venner og professionelle.

5: Et godt og kvalificeret plejepersonale der har taget en uddannelse der har med mennesker at gøre, fordi de har hjertet på rette sted og ønsker at hjælpe de mange ældre mennekser der har været med til at skabe vores skønne samfund.

# data[].attributes.headline
Hvilken ansvar har vi som pårørende eller frivillige? 

# data[].attributes.subject
Hvilken ansvar har vi som pårørende eller frivillige? 

# data[].attributes.body
Blå 63,2 % sagde " Det er vores ansvar at sørge for, at vores familiemedlem har det godt"

Rød 10,5 % sagde " Det er vores ansvar at holde SOSU´erne ansvarlige for deres arbejde.

Orange 26,3 % sagde: " Vores ansvar er kun at hjælpe vores kære videre til f.eks. et plejehjem og så tager SOSU´erne over.

# data[].attributes.headline
Skal vi i højere grad satse på robotter og velfærdsteknologi?

# data[].attributes.subject
Skal vi i højere grad satse på robotter og velfærdsteknologi?

# data[].attributes.body
Blå 21,1 % sagde: " Ja, robotterne skal udnyttes sp meget som muligt.

Rød 78,9% sagde: " Nej, den personlige omsorg er vigtigere end digitaliseringen.

# data[].attributes.headline
Skal vi tegne forsikringer eller benytte os af private aktører? -> en forsikring er her en sundhedsforsikring, som kan betale for hjælpen<-

# data[].attributes.subject
Skal vi tegne forsikringer eller benytte os af private aktører? -> en forsikring er her en sundhedsforsikring, som kan betale for hjælpen<-

# data[].attributes.body
1: Det kunne være en god ide, men det skal ikke være en forsikring som afgøre om man kan få hjælp.

2: Nej, det vil skabe endnu større grøft mellem rig og fattig.

3: Private aktører.

4: Det burde ikke være nødvendigt. Ved at skabe et højere niveau på sosu uddannelsen og gøre den mere attraktiv vha bedre arbejdsmiljø kan kvaliteten i sundhedsvæsenet øges.

5: Nej. Vores velfærdssamfund bør sørge for samme omsorg for alle. Ellers bliver de ældre delt op i et A og B hold, hvor de rige eller heldige får bedre pleje.

# data[].attributes.headline
Vil vi betale mere i skat? eller skal skattekronerne bruges anderledes?

# data[].attributes.subject
Vil vi betale mere i skat? eller skal skattekronerne bruges anderledes?

# data[].attributes.body
1: Vi betaler i forvejen meget i skat. Men måske politikerne skulle have mindre i løn så de penge kunne bruges til ældre pleje i stedet.

2: Skattekronerne ska bruges anderledes.

3: Jeg vil gerne betale lidt mere, men håber da man udnytter det optimalt.

4: Jeg vil gerne betale mere i skat, hvis jeg ved det kommer til at hjælpe på ældreområdet og børneområdet.

5: Hele velfærdssystemet træner til en revision og et eftersyn, så vi bruger vores penge klogt. Vi løser ingen problem ved blot at tilføje flere ressourcer. Vi må også kigge på, om vi bruger dem klogt - jeg mener ikke det er klogt at bruge ressourcerne på.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan vi få flere til at tage en SOSU uddannelse? 

# data[].attributes.subject
Hvordan kan vi få flere til at tage en SOSU uddannelse? 

# data[].attributes.body
1: Bedre løn, også under uddannelsen + mere tid.

2: Tag ud på folkeskoler eller gymnasierne og fortæller hvad uddannelsen går ud på.

3: Bedre løn tiltrækker altid og jeg ville ikke tørre røv med dårlige arbejdestider til en lav løn, og så skal omdømmet laves om. Der er desværre mange fordomme der siger: Kan du andet, kan du altid blive SOSU´er.

4: Gøre den mere attraktiv så den ikke har et dårligt ry. Fx kan det ikke være rigtigt at det er en uddannelse mange tager fordi den er "nem". Sosu personale skal fx have højere snit (for at udelukke folk der blot tager uddannelsen fordi den er nem) eller fx at man skal til en "optagelsesprøve/samtale" for at udelukke personale der ikke er kvalificeret.

5: Bl.a. ved at medierne skal fokusere på gode ting. I stedet for det dårlige ved området. her tænker jeg bl.a. dokumenterer, som sætter SOSU´er gør for de ældre og svage i vores samfund.

# data[].attributes.body
De følgende 6 dilemmaer er alle hentet fra situationer, bekymringer og hjerteanliggender fra en hverdag.
"Ånd og rødder ligger implicit i det, vi gør. Det er måden vi gør tingene på".
"Hjertet er nøglen"
"Ånd og Rødder er et sted at stå, selv når det blæser".
"Ånd og Rødder skal altid være bærende. Vi bærer værdierne som en del af vores rygsæk"

# data[].attributes.body
Er svært dement og sidder i kørerstol.
Hun har brug for hjælp til alt også indtagelse af mad og drikke . Efter tabet af sin mand for nogle måneder siden er hun blevet mere afvisende overfor mad, drikke og kontakt generelt. Karen virker til at have givet op. Datteren der besøger moderen ofte, er meget bekymret over hendes vægttab. I Karens beboerbog skriver hun anklagende beskeder til personalet om alt det, de ikke har gjort- og fastholder at moderen får for lidt at spise. personalet føler sig forfulgt og undgår helst datteren, når hun kommer - "gemmer sig" fx i skyllerummet. De ønsker ikke at presse Karen til at spise og drikke i tide og utide, men føler alligevel  at det gør det. De oplever, at Karen ville sige nej, hvis hun kunne og i fred "lukkesine øjne". Modsat føler personalet sig også presset af embedslægens besøg i foråret, hvor  der netop var stor fokus på måling af BMI og beboernes ernæringstilstand. Forstanderen har holdt møder med både personalet og datteren, men det er som om situationen er fastlåst.

# data[].attributes.body
Kan være svær at forstå og drikker rigeligt, og så har alkohol været en del af Eigils liv som sømand. Nu har han ekspressiv afasi, sidder i kørestol og har boet på plejehjemmet i godt 2 år. Man kan sige at i starten var alkoholforbruget ikke det helt store problem, men det er steget meget igennem de 2 år og det går ind og påvirker nu personalet og de andre beboer. Eigil drikker så han ikke kan stoppe og så ender det med at han bliver fuld og begynder at råbe og bliver grov i hans mund. Forværringen giver mange frustrationer i personalegruppen og i den forbindelse med drikkeriet bliver de overfuset verbalt, forflytninger bliver svære, vedligeholdelsestræning må aflyses og der er tit opkast og afføring. Personalet bliver mange gange nød til at tale hårdt og kommanderede og der er mange der har svært ved at se på ham. Eigil har også rigtigt svært at forstå at han ikke må deltage i fællesspisning, når det er at han er beruset. Eigil kommer tit kørende i hans kørestol og gør modstand når personalet kører ham væk. Personalet oplever det som et overgreb. Eigil er meget glad for sin besøgsven, der kommer og kører en tur en gang om ugen - altid omkring købmanden, hvor Eigil køber Lotto-kupon. I perioder har han flere flasker alkohol hos sig - ingen ved, hvor de kommer fra.

# data[].attributes.headline
Jette er aktivitetsmedarbejder og har været ansat i mange år. 

# data[].attributes.subject
Jette er aktivitetsmedarbejder og har været ansat i mange år. 

# data[].attributes.body
Hun er ansat 30 timer om ugen og i forbindelse med nedlæggelsen af aktivitetcentret lykkedes det at finde noget supplerende opgaver til hende, dog snarere passende til 15 timer om ugen. Plejehjemmet er i gang med en stor besparelse og det er efterhånden problematisk at finde flere supplerende opgaver til Jette - da de nu virker lidt "luksusagtige" og dybst set nok kan undvære. Jette bliver snart 60 år og har ikke mulighed for at gå på efterløn. Hun ønsker at arbejde til hun bliver pensinst. Hun er meget serviceminded og ønsker at være behjælpelig i hele huset. Dog er hun ikke plejeuddannet, hvilket de øvrige medarbejder efterspørger. Det er i plejen, der er behov for ekstra timer. Jette føler sig nu presset af situationen og forventer flere opgaver, men ønsker ikke at gå ned i tid. det øvrige hus anser ikke Jettes hjælp som en hjælp. Jette oplever selv, at hendes hjælp gør en stor forskel.

# data[].attributes.body
Vi snakkede med 7-8 personer som sagde:
- værdigt ældre liv: respekt, lov til at være sig selv, nok hænder, hjælp når der er brug for det
- hvem skal tage sig af dem: det skal helst være sosu men hvis der ikke er personale nok, bliver man nødt til selv at gøre det
- ansvar som pårørende eller frivillig: ansvar for at besøge familie medlem, sørge for at de har det godt
- hvordan tiltrækker vi folk til uddannelsen: det vidste de ikke

# data[].attributes.body
Vi har ikke fået noget svar.

# data[].attributes.body
Hvad vil politikerne gøre?
- højere løn
- reklamere bedre for uddannelsen
- god medietale om faget

# data[].attributes.body
Hvordan skaber man et værdigt liv for ældre:
- Ved at udvise respekt, selvbestemmelse og medbestemmelse, lov til at være sig selv, ser de ældre som mennesker og ikke patienter, vi kommer i deres hjem og skal have respekt for det, får den hjælp de har brug for når de har brug for den, husker at hygge om dem og sørge for at de er glade og har det godt fysisk såvel som mentalt

# data[].attributes.body
Hvem er det, der skal tage sig af de ældre?
- Hvis tingene ikke bliver bedre, er det den almindelige dansker som skal tage sig af familiemedlemmerne. Alternativt kan vi være nødsaget til også at erstatte mennesker med robotter i alle de situationer hvor det kan lade sig gøre.

# data[].attributes.body
Hvilket ansvar har vi som pårørende og frivillige?
- De pårørende har et ansvar for at sige fra for de ældre, de er de ældres talerør. Derudover har de også et ansvar for at besøge de ældre og holde kontakten ved lige. De ældre skal ikke bare læsses af et sted og overlades til andre
- De frivillige har et ansvar for at kere endnu mere om den menneskelige omsorg og tage sig tid til de ældre. Det er dem der er med til at gøre en forskel. Frivillige kan også fungere som besøgsvenner hos hjemmeboende ældre for at sørge for at de holder det sociale ved lige.

# data[].attributes.body
Skal vi i højere grad satse på robotter og velfærdsteknologi?
- Vi skal satse på velfærdsteknologien og bruge det der hvor vi kan og hvor det giver mening. Vi vil ikke satse på robotter, vi skal holde fast i den menneskelige omsorg så længe vi overhovedet kan. En robot må aldrig og kan aldrig erstatte et menneske, den menneskelige kontakt er alt afgørende for ældre mennesker.
-> ved robotter forsvinder selvbestemmelsesretten, der bliver ikke lyttet og udvist omsorg, empati osv.

# data[].attributes.body
Skal vi tegne forsikringer eller benytte os af private aktører:
- Vi skal ikke tegne forsikringer, det gør uligheden endnu større. En forsikring gør skellet mellem rig og fattig endnu større. Vi skal benytte os af de private aktører som vi gør nu, der skal både være kommunal og privat pleje. Den enkelte borger skal stadig have valget mellem et kommunalt plejehjem eller friplejehjem osv.

# data[].attributes.body
Vil vi betale mere i skat eller skal skattekronerne bruges anderledes?
- Skattekronerne skal prioriteres anderledes, man skal stoppe med at tage penge fra børne og ældre området. Som det ser ud lige nu, vurderer vi at man i fremtiden ikke vil se på om folk kan blive passet på en god måde men om de overhovedet kan blive passet. Et sted hvor man kan tage penge fra er noget som storebæltsbroen. Vores mening er, at det er på tide at man fokuserer meget mere på sunhedsområdet end andre områder.

# data[].attributes.body
Hvordan kan vi få flere til at tage en sosu uddannelse?
- Vi skal tale uddannelsen op, vi skal fortælle om alle de gode historier og steder så folk ikke kun hører om det negative. De plejehjem fra TV2 dokumentarerne er et fåtal af hvad der rent faktisk findes. Og så skal vi fortælle hvad vi rent faktisk laver, og hvilke arbejdsmuligheder der er. Vores arbejde handler om meget mere end personlig pleje, den personlige pleje er kun en lille del af arbejdet.