# data[].attributes.body
https://www.verdensmaalene.dk/maal/2

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hurtig økonomisk vækst og øget landbrugsproduktivitet har i de seneste to årtier fået andelen af underernærede mennesker i verden til at falde med næsten halvdelen. Mange udviklingslande, som tidligere led af hungersnød og sult, kan nu opfylde de mest sårbare menneskers ernæringsmæssige behov. Central- og Østasien, Latinamerika og Caribien er regioner, der alle har gjort store fremskridt i udryddelsen af ekstrem hungersnød.

Disse er alle væsentlige resultater for opnåelsen af det mål, der blev fastsat i 2015-målene. Desværre er ekstrem hungersnød og underernæring fortsat en enorm barriere for udviklingen i mange lande.

795 millioner mennesker skønnes at være kronisk underernærede i 2014. Det er ofte en direkte konsekvens af miljøforringelse, tørke og tab af biodiversitet. Over 90 millioner børn under fem år er faretruende undervægtige, og hver fjerde indbygger i Afrika går stadigt sulten i seng.

Verdensmålene for bæredygtige udvikling vil afskaffe alle former for sult og underernæring inden 2030 og sikre, at alle mennesker - især børn og de mest sårbare - har adgang til tilstrækkelig og nærende mad hele året rundt. Det indebærer fremme af bæredygtige landbrugsmetoder: forbedring af livsgrundlag og kapacitet i små landbrug samt at sikre lige adgang til jord, teknologi og markeder.

Afskaffelse af sult kræver også internationalt samarbejde for at sikre investeringer i infrastruktur og teknologi, som kan forbedre landbrugets produktivitet. Sammen med de øvrige verdensmål kan vi afskaffe sult inden 2030.

Stop sult er et af de 17 verdensmål, som indgår i udviklingsdagsordenen for bæredygtig udvikling frem mod 2030. En integreret tilgang er afgørende for fremskridt på tværs af de forskellige mål.

Verdensmål 2 i delmål og indikatorer

Udbredelse af moderat eller alvorlig fødevareusikkerhed hos befolkningen, baseret på FIES (Food Insecurity Experience Scale).

Udbredelse af fejlernæring (vægt i forhold til højde >+2 eller <-2 standardafvigelse fra WHO's (Verdenssundhedsorganisationen) gennemsnitlige vækststandarder for børn under 5 år, opdelt efter type (afmagring og overvægt).

Gennemsnitlig indkomst for små-skala fødevareproducenter, opdelt på køn og status som oprindelige folk.

Andel lokale racer, der er klassificeret som værende i fare, ikke i fare eller på et ukendt niveau af fare for udryddelse.

Samlet officielle økonomiske overførsler til landbrugssektoren.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hurtig økonomisk vækst og øget landbrugsproduktivitet har i de seneste to årtier fået andelen af underernærede mennesker i verden til at falde med næsten halvdelen. Mange udviklingslande, som tidligere led af hungersnød og sult, kan nu opfylde de mest sårbare menneskers ernæringsmæssige behov.

# data[].attributes.body
Vi tager ud i skoven og finder dyr og planter

1. Find 2 fuglearter

2. Find 3 plantearter

3. Find 4 slags træer

4. Find 5 hvirvelløse dyr eller insekter

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=V3X582pQIxo

1 tsk. Jord kan indeholde op til 5000 forskellige bakterier
1 håndfuld = flere bakterier end der er mennesker på planeten

Sund og frugtbar jord spiller en vigtig rolle i fht. Klimaforandringerne
Sund jord indeholder:

Stort kulstoflager i form af nedbrudte smådele fra planter og dyr. Der er mere kulstof gemt i jorden end der er i atmosfæren

# data[].attributes.attachment_link.title
Den levende jord: Hvordan mikroorganismer påvirker den mad vi spiser (360 graders video)

# data[].attributes.body
Kuldioxid frigives til atmosfæren og bidrager til Global opvarmning når:

1. Vi rydder skovområder (regnskovene) for at få landbrugsjord

2. Afbrænding af træ

3. Når vi dræner moser for at få landbrugsjord

4. Når vi fjerner humus fra jorden

Sund og frugtbar jord er ikke en ubegrænset ressource, den tager tusind år at genskabe og kun ét årti at ødelægge

Forstår vi jordens rolle i naturens kredsløb, kan vi bevare og opbygge jorden med nogle ganske enkle metoder.

# data[].attributes.body
Vi skal forberede højbede til såning med jordforbedring i form af kompost som vi henter ved Kerteminde Genbrugsplads

Vi skal rense jorden (læs pille ukrudt) og blande den med komposten

Vi skal så frø og plante krydderurter

Bedene skal løbende holdes rene for ukrudt, der skal tyndes ud i spirerne og der skal vandes

# data[].attributes.headline
5. Uden liv i jorden går naturkredsløbet i stå

# data[].attributes.subject
5. Uden liv i jorden går naturkredsløbet i stå

# data[].attributes.body
Øverste jordlag, muldlaget:

Organisk materiale, døde planter, dyr og insekter

omdannes til plantenæringsstoffer

Naturens ”affald” bliver optaget af planterne og bliver til liv på ny ved hjælp af de milliarder af mikroorganismer der lever i jorden

Om efteråret:

Når bladene falder af træerne, lægger de sig på jorden

Smådyr: bænkebidere, bille- fluelarver, orme, snegle spiser det de kan bruge af de døde planter og dyr, og efterlader et finthakket materiale som regnormene trækker ned i jorden.

Her angribes det igen af bakterier og svampe der omsætter og nedbryder materialet.

Mens planterne levede, optog de kuldioxid fra atmosfæren og omdannede det til kulstof, som de bruger til at vokse i.

Under nedbrydning af svampe og bakterier efterlader de noget af kulstoffet i jorden, og resten udskilles som kuldioxid (CO 2) til atmosfæren som planterne igen kan optage.
Når mikroorganismerne er færdige med nedbrydningen af svampe og bakterier er der er en BRUN rest tilbage. Denne brune ”ukendelige masse” der nu ligger i toppen af jordlaget kaldes HUMUS.
Altså kan vi konkludere, at jord der er rig på HUMUS er den mest frugtbare jord der findes.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=ORt922vLh4E&t=3s

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/drtv/serie/fremtidens-droemmehaver_146534

# data[].attributes.attachment_link.description
Haver er hot - og de skal ikke kun være smukke, de skal også være nyttige.

# data[].attributes.body
Millioner af små og store organismer.
Det er i dette jordlag at planterne vokser og trækker deres næring.
Ingen Humus = svær vækst

Humus:

1. sikrer ilt til organismer og planterødder

2. holder på fugten

3. binder næringsstofferne, så de ikke udvaskes med regnvandet

4. nedbrydes meget langsomt af organismerne i jorden og er derfor et vigtigt lager for kvælstof og kulstof.

5. Opbygges naturligt år for år, når vi ikke forstyrrer jorden eller fjerner plantemateriale

# data[].attributes.body
Kan vi fremme jordens trivsel:

moser (ingen udvinding af sphagnum) = binder kulstof igen

omlægning af landbrug (pløjefri landbrug, begrænset jordbearbejdning, konstant plantedække)

Egen have:

Kompost, jorddække, efterafgrøder, sædskifte

Tilføre lige så meget plantedække, eller mere, som vi fjerner ved høst. Så opbygger du lige så stille jorden HUMUS indhold

Undgå sphagnum, da det påvirker kulstofkredsløbet langt mere end mange er klar over
(ødelæggelse af unikke naturtyper og kulstoflager). Sphagnum i haven, frit på jorden, frigives kulstof til atmosfæren og bidrager yderligere til global opvarmning.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=EQSUJReWnhE&t=1s

Alle fødevarer og foder til dyrene dyrkes på den frugtbare jord.
Desværre betegnes størstedelen af verdens jord i dag som middel eller meget dårlig stand.

Pesticider:

skadelige for insekter, svampe og andre organismer

slår jordens gavnlige smådyr, svampe og andre organismer ihjel

giver bedre levevilkår for sygdomme og parasitter (de naturlige fjender er fjernet)

RESULTERER I MERE SPRØJTNING - EN OND CIRKEL

# data[].attributes.attachment_link.title
Økologi gør dig fri - Økologi er det rene vand

# data[].attributes.body
1) Hvordan skaber vi en god og sund dyrkningsjord?

2) Hvad er kulstof?

3) Hvad er Humus?

4) Hvad gør regnormene og hvorfor er de vigtige?

5) Hvad gør mikroorganismerne og svampene i jorden?

6) Find billeder af nedbryderne (svampe, mikroorganismer, regnorme m. fl)

a) Fortæl hvad deres evne er

b) Hvorfor er det vigtigt at opbygge Humus i jorden?

# data[].attributes.body
Uden liv i jorden

⬇

Ingen effektiv renseanlæg i jorden
⬇

Giver øget mængde af nitrat, ammoniak og pesticider i vores grundvand og vandmiljøer
⬇

Landbruget har trukket kulstof ud af jorden igennem årtier
Kulstof er gennem bearbejdning blevet frigivet som kuldioxid, som ryger op i atmosfæren og bidrager til drivhuseffekten