# data[].attributes.body
Početkom listopada u Zagrebu osnovano je Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba.

Vijeće SHS bilo je najviše političko tijelo. Vodstvo su činili slovenski političar Anton Korošec kao predsjednik, a Ante Pavelić i Svetozar Pribičević su bili potpredsjednici.

# data[].attributes.body
Ustavnotvorna skupština je izglasala Vidovdanski ustav kojim je Kraljevina SHS postala definitivno centralistička monarhija, a kralju su date velike ovlasti. Način na koji je Ustav izglasan bio je sporan zato što nije imao dvotrećinsku većinu nego je prihvaćen natpolovičnom većinom.

Posljedica je što je tim ustavom skoro nestala posebnost Hrvatske jer je bila podijeljena na 33 oblasti, a također je ukinut Hrvatski sabor.

Ovaj događaj je bitan zato što se njime još više izgubila Hrvatska samostalnost.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatska u 1. Jugoslaviji | Kraljevina SHS | Vidovdanski ustav

# data[].attributes.body
Izaslanstvo nije poštivalo Naputak (detaljne upute o načinu ujedinjenja), nego je pred srpskog regenta Aleksandra izašlo s na brzinu sročenom izjavom ADRESOM u kojoj ujedinjenje nije bilo uvjetovano.

1. prosinca 1918. regent Aleksandar Karađorđević proglasio je Kraljevstvo Srba, Hrvata i Slovenaca.

Ovaj događaj smatram jako bitnim jer su Hrvati bili nezadovoljni zato što će monarhija biti centralistička, a ne federativna republika i ponovno će biti pod tuđom vlasti i bez prava na sudjelovanje u donošenju odluka, te će na taj način započeti opet njihova dugogodišnja borba za samostalnost i ravnopravnost.

# data[].attributes.body
Rapalski ugovor kojim je Italija dobila Trst i okolicu, neka slovenska područja te Istru, grad Zadar i otoke Cres, Lošinj, Lastovo, Palogružu i Sušac.

# data[].attributes.body
Stjepan Radić se odlučio za promjenu taktike i mijenja naziv stranke u HRVATSKA SELJAČKA STRANKA (HSS), priznaje monarhiju i Vidovdanski ustav.

Svetozar Pribičević političar koji se u prvim godinama zauzimao za centralizam i tvrdio da su Srbi, Hrvati i Slovenci jedan narod (unitarizam). S vremenom se također našao u oporbi. Stajališta te dvojice političara su se počela približavati. Radić je odustao od republikanske ideje i prihvatio monarhiju, a Pribičević je odbacio unitarizam i prihvatio federalizam.

To je bitno zato što je oporba time postala jača i mogla se bolje boriti protiv centralizma i velike vlasti kralja i zbog toga smatram taj događaj bitnim.

# data[].attributes.body
Približavanjem stajališta Pribičevićeve Samostalne demokratske stranke i Radićeve Hrvatske seljačke stranke na kraju 1927. godine te dvije stranke su se povezale u Seljačko - demokratsku koaliciju (SDK).

Zastupnici SDK - a vodili su rasprave i optuživali su predstavnike vlasti za nepotizam i korupciju.

Smatram da je ovaj događaj bitan zato što su se hrvatski zastupnici sve više bunili i borili protiv centralističke vlasti kralja što je i dovelo do atentata 1928. godine na hrvatske zastupnike.

# data[].attributes.body
Zastupnik Radikalne stranke Puniša Račić izvršio je atentat na hrvatske zastupnike. Ubio je Pavla Radića i Đuru Basaričeka, a ranio Stjepana Radića, Ivana Pernara i Ivana Granđu. Stjepan Radić je od posljedica ranjavanja umro u kolovozu.

Predsjednik HSS je postao Vladko Maček.

Ovaj događaj je bitan zato što su zastupnici oporbe odbili sudjelovati u radu skupštine i unaprijed odbacili sve njene odluke. Osudili su srpsku prevlast u državi i najavili borbu za njezino preuređenje kako bi svi bili ravnopravni.

# data[].attributes.body
ŠESTOSIJEČANJSKA DIKTATURA (6. siječnja) kojom je kralj Aleksandar ukinuo Vidovdanski ustav i raspustio Narodnu skupštinu jer je iskoristio krizu u zemlji nastalu nakon atentata. Zabranio je uporabu nacionalnih simbola (zastava, grbova, himni). Zabranjeni su i političke stranke koje su u imenu nosile nacionalno obilježje.

Krajem 1929. ime države je promijenjeno u KRALJEVINA JUGOSLAVIJA i podijeljena je na 9 banovina.

Ovaj događaj je isto bitan zato što je tom diktaturom kralj Aleksandar još više nametnuo svoju vlast i Hrvatski narod je bio još više zakinut za svoju samostalnost i zbog toga smatram da je ova godina bitna.

# data[].attributes.body
U Marseilleu je izvršen atentat u kojem su ubijeni kralj Aleksandar i francuski ministar vanjskih poslova Louis Bartohou.

Atentat je organizirao Pavelićev povjerenik Eugen Dido Kvaternik.

Ovaj događaj je jako bitan zato što je smrću kralja preuzelo tročlano namjesništvo koje je nastavilo kraljevu politiku.

Hrvati su i dalje bili jako nezadovoljni svojim položajem u Kraljevini i sve više su izražavali svoje nezadovoljstvo i jačali kao stranke što će za koju godinu za posljedicu imati stvaranje Banovine Hrvatske.

# data[].attributes.attachment_link.title
1934 Assassination of King Alexander of Yugoslavia

# data[].attributes.body
Potpisan je sporazum između Vladka Mačeka (predstavnik Hrvatske strane) i predsjednika vlade Dragiše Cvetkovića -SPORAZUM CVETKOVIĆ-MAČEK.

Njime je stvorena BANOVINA HRVATSKA, a Maček je imenovan podpredsjednikom vlade.

Na taj način je srušen dosadašnji centralizam. Ovaj događaj je bitan zato što su se Hrvati uspjeli djelomično izboriti za ravnopravnost bez obzira što Banovina Hrvatska nije dugo potrajala jer je uskoro počeo 2. Svjetski rat.