# data[].attributes.body
Lad os sætte i gang. Tryk på piletasten ude i højre sidepanel. Så får du fuldskærmsvisning.

Vi hedder Anne og Sara.

Vi arbejder begge med pædagogisk efteruddannelse i VIA, og vi har sammen lavet udviklingsprojektet ”Før-sprog 0-2 år”.

Vi glæder os til at dele nogle af de tanker og refleksioner, vi har gjort os i relation til sprogarbejdet med de 0-2 årige.

Vi håber, I har lyst til at gå på opdagelse og bidrage med input i vores interaktive univers. I er også altid velkomne til at skrive til os. Skriv til Sara Dørken Christensen på sdch@via.dk eller Anne Nguyen-Quy på anng@via.dk

# data[].attributes.headline
Giv os gerne dine bud på sprogpædagogiske myter, der lever ude i den sprogpædagogiske praksis. Så tager vi gerne livtag med dem!

# data[].attributes.subject
Giv os gerne dine bud på sprogpædagogiske myter, der lever ude i den sprogpædagogiske praksis. Så tager vi gerne livtag med dem!

# data[].attributes.attachment_caption
Hør Anne fortælle om, hvorfor sprog og bevægelse måske bliver set som forskellige siloer i de 0-2-åriges udvikling.

# data[].attributes.headline
Hvad består myten i? Og hvor mon den kommer fra?

# data[].attributes.subject
Hvad består myten i? Og hvor mon den kommer fra?

# data[].attributes.body
Her præsenterer vi den sprogpædagogiske myte "Hvis barnet har god motorik, er det normalt, at sproget kommer lidt senere."

# data[].attributes.headline
Motorik og sprog i 0-2-årsalderen er som en mønt - den har to sider.

# data[].attributes.subject
Motorik og sprog i 0-2-årsalderen er som en mønt - den har to sider.

# data[].attributes.body
Forskningen er ret entydig: Det er ikke korrekt, at hvis barnet har god motorik, så er det normalt, at sproget kommer lidt senere (bl.a. Iverson, 2022; Wang, 2012).

Motorisk udvikling og sprog skal snarere ses som to sider af samme mønt.

Så er der knas på den ene side af mønten, er det værd at kigge en ekstra gang også på den anden side også.

Sammenhængen mellem bevægelse og sprog er ikke enkel. Den er snarere kompleks og mangefacetteret.

Men den er der!

# data[].attributes.headline
Vi omtaler "Hvis barnet har god motorik, er det normalt, at sproget kommer senere" som en sprogpædagogisk myte... hvad mener vi med det?

# data[].attributes.subject
Vi omtaler "Hvis barnet har god motorik, er det normalt, at sproget kommer senere" som en sprogpædagogisk myte... hvad mener vi med det?

# data[].attributes.body
I Den Danske Ordbog står der om ordet "myte", at det kan betyde "en forestilling, som kritikløst og ofte fejlagtigt accepteres af mange mennesker."

Her tager vi livtag med sådan en forestilling, som bestemt indeholder gode sprogpædagogiske takter og sandheder, men som nok alligevel også har taget en drejning og måske efterhånden er blevet lidt kritikløst accepteret af mange i den sprogpædagogiske praksis som en fuldgyldig sandhed...

Den sprogpædagogiske myte, som vi tager under kærlig behandling her, er den, at hvis barnet er motorisk stærkt, så er det normalt, at sproget kommer senere.

# data[].attributes.headline
Hvis vi gerne vil lave et særligt kompetenceudviklingsforløb rettet mod pædagogisk personales arbejde med de 0-2-åriges sprog; hvad skal det så fagligt indeholde? Giv os gerne dine bud!

# data[].attributes.subject
Hvis vi gerne vil lave et særligt kompetenceudviklingsforløb rettet mod pædagogisk personales arbejde med de 0-2-åriges sprog; hvad skal det så fagligt indeholde? Giv os gerne dine bud!

# data[].attributes.headline
Hvad er problemet egentlig med at se motorik og sprog som to separate størrelser?

# data[].attributes.subject
Hvad er problemet egentlig med at se motorik og sprog som to separate størrelser?

# data[].attributes.body
Udsagnet "Hvis motorikken er god, er det normalt, at sproget kommer lidt senere" kan bidrage til, at sprogpædagogikken bliver sat lidt på pause, fordi barnet/børnene har styr på -eller er ved at få styr på - motorikken.

Der ligger i udsagnet en indbygget forståelse af, at barnet skal have ro til det motoriske, og at sproget nok skal komme af sig selv, når motorikken lige er faldet på plads. Men det gør sprog ikke. Sprog kommer i nærværende relationer med voksne, der er gode sproglige rollemodeller. Og sprogudviklingen må ikke vente!

Der sker utroligt meget med både sprogtilegnelsen og den motoriske udvikling i de første leveår. Og nyere forskning slår gang på gang fast, at der er en slags vandfaldseffekt mellem bevægelse og sprog i 0-2-årsalderen.

Kort kan vandfaldseffekten beskrives sådan her:

0-2-årige med meget gestik og mimik får tidligere adgang til at udtrykke sig. Det giver flere invitationer fra barnet til interaktion, og deraf følger også mere dialog fra de voksne omkring barnet. Når barnet får mere dialog, giver det barnet større ordforråd. Og det større ordforråd gør barnet i stand til tidligere at begynde at sætte to og flere ord sammen til sætninger (Iverson, 2022).

Hver gang et lille barn tager et motorisk ryk, giver det barnet nye muligheder for at se på og håndtere genstande - og det giver nye interaktionsmuligheder med de voksne, som er tæt på barnet.

# data[].attributes.attachment_caption
Hvordan kan sprog og bevægelse tænkes sammen i arbejdet med de 0-2-årige? Det fortæller Sara om her.

# data[].attributes.headline
Tænk motorik og sprog sammen for de 0-2-årige!

# data[].attributes.subject
Tænk motorik og sprog sammen for de 0-2-årige!

# data[].attributes.body
Sprog og bevægelse hænger sammen og skal tænkes sammen i det sprogpædagogiske arbejde med de 0-2-årige. "Grib og begrib" kan være et godt begrebspar at tage med sig!

Rigtig god arbejdslyst!

# data[].attributes.attachment_caption
Hvorfor er før-sprog 0-2 år et vigtigt område?

# data[].attributes.headline
Hvad og hvorfor vores lille udviklingsprojekt?

# data[].attributes.subject
Hvad og hvorfor vores lille udviklingsprojekt?

# data[].attributes.body
Denne video giver en helt kort præsentation af vores lille udviklingsprojekt "Før-Sprog 0-2 år" og det datamateriale, vi bygger på.

# data[].attributes.attachment_caption
Når barnet pludselig kan sidde selv, er verden pludselig meget større...

# data[].attributes.headline
Nye sproglige muligheder, når barnet bevæger sig fra liggende til siddende...

# data[].attributes.subject
Nye sproglige muligheder, når barnet bevæger sig fra liggende til siddende...

# data[].attributes.body
Der sker en vigtig revolution, når barnet bevæger sig fra at ligge til at kunne sidde selv.

Hænderne er fri til at flytte legetøj fra hånd til hånd - og rækkevidden for at nå nye genstande er pludselig større.

Øjnene kan se en større del af omgivelserne, og de voksne kan pludselig sidde på måder sammen med barnet, så det er tydeligt, at voksen og barn kigger på det samme. Dét er kimen til fælles opmærksomhed, der er så utroligt vigtig for tilegnelsen af de første ord.

Forskningen viser faktisk, at jo tidligere et barn kan sidde selvstændigt, desto flere ord forstår barnet i 10-14-månedersalderen, og desto flere ord kan barnet selv sige i 16-28-månedersalderen (Iverson, 2022).

# data[].attributes.headline
Vil du finde mere spændende stof om sprogpædagogik, kan du besøge vores hjemmeside www.via.dk/KOMPAS

# data[].attributes.subject
Vil du finde mere spændende stof om sprogpædagogik, kan du besøge vores hjemmeside www.via.dk/KOMPAS

# data[].attributes.body
Sammen med gode sprogekspert-kolleger har vi etableret Kompetence- og videncenter for Pædagogisk arbejde med sprog (KOMPAS). Her kan du læse mere om os og om vores forskellige faglige perspektiver på sprog. Du kan også finde mere om vores kompetenceudviklingsforløb og læse om nogle af de andre spændende udviklingsprojekter, vi laver.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I VIAs kompetence- og videncenter for pædagogisk arbejde med sprog (KOMPAS) er ambitionen at sikre sproglig trivsel og deltagelsesmuligheder for alle - uanset baggrund. Det kræver, at børn, unge og voksne altid møder dygtige professionelle. Vores bidrag er derfor at udvikle viden og kompetenceforløb, så I som fagprofessionelle inden for det sprogpædagogiske felt har de bedste forudsætninger for at lykkes.

Om KOMPAS

I kompetence- og videncentret er vi som eksperter, undervisere og forskere dedikerede til at bidrage til, at hvert barn, hver ung og hver voksen får mulighed for at trives og udvikle sig sprogligt gennem møder med dygtige professionelle.

Dygtige professionelle er alle jer, der har jeres daglige gang i mangfoldige pædagogiske kontekster fx som pædagoger, pædagogiske medarbejdere, dagplejere, dagplejepædagoger, logopæder (talepædagoger), tale-hørekonsulenter, lærere, dagtilbudsledere eller sprogkonsulenter i kommunen.

Det er vores mål at udvikle og styrke jeres viden, kompetencer og dømmekraft, så I som fagprofessionelle altid er i stand til at træffe gode og velbegrundede valg, når I arbejder med sproglig udvikling. Det gør vi på to måder:

1. I tæt samarbejde med jer udvikler vi undervisnings- og kompetenceforløb, der matcher de komplekse sproglige behov og udfordringer, I møder i jeres dagligdag.

2. Gennem undersøgelser og projekter udvikler vi viden, som I kan anvende til at berige og højne kvaliteten af jeres sprogpædagogiske arbejde.

Bred pallette af fagligheder

I KOMPAS har vi nogle af de dygtigste eksperter på det brede sproglige og logopædiske område - og til sammen har vi en bred pallette af specialiserede fagligheder. Alle vores eksperter har erfaring med at udvikle viden, undervisnings- og kompetenceforløb, større udviklingsprojekter, forskning - alt sammen både ud fra en praksisrelateret tilgang og i tæt samarbejde med praksis, eksempelvis:

Vores brede faglighed betyder, at vi kan imødekomme lige præcis de komplekse sproglige behov, I oplever hos jer.

Aktuelle projekter i 2024

Vi vil gerne undersøge, hvilken viden der findes i dagtilbudspraksis om DLD (Developmental Language Disorder), og hvilke tidlige bekymringstegn pædagogisk personale evt. kigger efter hos børn i 0-6-årsalderen.

Derfor gennemfører vi i 2024 en spørgeskemaundersøgelse til pædagoger, sprogvejledere, pædagogiske ledere, dagtilbudsledere og kommunale konsulenter.

Resultaterne fra undersøgelsen skal bl.a. bruges til at tilrettelægge relevante kompetenceudviklingstilbud til dagtilbuddene og til at kvalificere indholdet på de pædagogiske diplommoduler på logopædi-retningen. Vi forventer, at I kan læse mere om vores fund i løbet af efteråret 2024.

Udviklingsprojektet "Livsveje for børn med tegn på dysleksi" er bygget op som et casestudie, hvor vi tager afsæt i fire børn, som er blevet ordblinde-risikovurderet i 1. klasse, og hvor der er konstateret mulig risiko for dysleksi.

Vi vil gennem interviews "spole tilbage" til børnehaveklasse, børnehave og forældre og spørge, om nogen omkring barnet så bekymringstegn, der kan pege i retning af risiko for dysleksi. Vi vil gerne blive klogere på, hvilke tegn forskellige personer i barnets netværk så, og hvornår disse tegn blev opdaget. Hvad blev der gjort hvornår? Og hvilke forskellige krav til barnets kompetencer har præget forskellige læringsmiljøer igennem barnets opvækst?

Betyder disse forskellige forventninger til kompetencer noget for, hvornår tegn på dysleksi opdages, og hvilke tegn der lægges vægt på? Vi gennemfører interviews i foråret 2024. Vi forventer, at I kan læse mere om vores fund i løbet af efteråret 2024.

Gennem en afdækning af relevant litteratur fra flere parallelle faglige og teoretiske ståsteder, vil vi i udviklingsprojektet her afsøge, hvordan vi tværdisciplinært kan arbejde med barnets personlige udvikling gennem sprog og leg. Vi vil samtidig undersøge, hvordan barnets pragmatiske sprogkompetencer hænger sammen med barnets øvrige sociale og kognitive udvikling.

Vi forventer at sammenskrive fund og faglige refleksioner. I kan forvente at finde mere i løbet af efteråret 2024.

Gennem spørgeskemaer og kvalitative fokusgruppeinterviews vil vi i dette udviklingsprojekt opnå et større indblik i, hvordan pædagogisk personale i vuggestuer samt dagplejere ser og forstår børns sprog, før det verbale sprog optræder. Vi vil afdække, hvilken viden det pædagogiske personale har om før-sproglige færdigheder.

Den viden, vi får, vil vi bruge til at kvalificere indholdet på de forskellige kompetenceudviklingsforløb, vi allerede udbyder, og lave nye, målrettede kompetenceudviklingstilbud til det pædagogiske personale, der arbejder med børn i 0-2-årsalderen.

I kan forvente at finde mere i løbet af efteråret 2024.

# data[].attributes.attachment_link.description
I VIAs kompetence- og videncenter for pædagogisk arbejde med sprog (KOMPAS) er ambitionen at sikre sproglig trivsel og deltagelsesmuligheder for alle - uanset baggrund. Det kræver, at børn, unge og voksne altid møder dygtige professionelle. Vores bidrag er derfor at udvikle viden og kompetenceforløb, så I som fagprofessionelle inden for det sprogpædagogiske felt har de bedste forudsætninger for at lykkes.

# data[].attributes.attachment_caption
Når barnet kan gå, bliver verden endnu større...

# data[].attributes.headline
Nye sproglige muligheder, når barnet bevæger sig fra kravlende til gående...

# data[].attributes.subject
Nye sproglige muligheder, når barnet bevæger sig fra kravlende til gående...

# data[].attributes.body
Det sker endnu en revolution, når barnet pludselig rejser sig op.

Efter at hænderne i en periode med kravl har været optaget, bliver hænderne atter fri til at undersøge og håndtere genstande.

Dette sker samtidig med, at barnet kan nå meget længere omkring på kort tid, og barnet samtidig får et meget bedre udsyn til verden i den stående position.

Barnet kan nu tage vigtige genstande med sig, og overrække netop det, som barnet finder allermest interessant til nære voksne omkring barnet.

For de voksne betyder det, at det bliver meget tydeligere, hvad barnet er optaget af - selv på lidt længere afstande. Så bliver det lettere at sætte ord både på genstanden og dét, barnet gør med genstanden.

Forskningen peger på, at jo tidligere børn går, desto hurtigere rate har de for selv at sige mange ord. Og sammenligner forskerne børn på 12½ mdr., som kun kan kravle med børn på 12½ mdr., der kan gå, så siger de kravlende børn selv færre ord end børnene, der går (Iverson, 2022).

# data[].attributes.attachment_caption
Bevægelse i de tidlige leveår forudsiger kommunikative kompetencer ved 3 år.

# data[].attributes.headline
Motorisk udvikling i de første år kan forudsige kommunikative kompetencer ved 3 år.

# data[].attributes.subject
Motorisk udvikling i de første år kan forudsige kommunikative kompetencer ved 3 år.

# data[].attributes.body
I en stor norsk undersøgelse viser forskerne, at den motoriske udvikling i de første leveår er rigtig god til at forudsige, hvordan børnenes kommunikative kompetencer er både ved 1½ år og ved 3 år (Wang, 2012).

Barnets motorik tidligt i livet kan altså være en god ledetråd til, hvordan den sproglige udvikling former sig for barnet.