# data[].attributes.headline
Stručni ispiti za stručne suradnike PSIHOLOGE

# data[].attributes.subject
Stručni ispiti za stručne suradnike PSIHOLOGE

# data[].attributes.body
Poštovane kolegice i kolege, klikom na gornju sliku možete više saznati o Ispitnom povjerenstvu, rokovima, prijavi i troškovima/plaćanju stručnog ispita

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Agencija za odgoj i obrazovanje imenovala je OŠ Matije Gupca u Zagrebu sjedištem Ispitnog povjerenstva za polaganje stručnih ispita za stručne suradnike psihologe u osnovnim školama za Grad Zagreb, Zagrebačku, Sisačko-moslavačku, Krapinsko-zagorsku, Varaždinsku, Međimursku, Brodsko-posavsku, Koprivničko-križevačku, Bjelovarsko-bilogorsku, Virovitičko-podravsku, Osječko-baranjsku i Vukovarsko-srijemsku županiju.

Ispitno povjerenstvo

Predsjednica Ispitnog povjerenstva je viša savjetnica za stručne suradnike psihologe Eli Vidović, dipl. psiholog ( eli.vidovic@azoo.hr).

Ostale članice Ispitnoga povjerenstva su:

sveučilišna profesorica izv. prof. dr. sc. Nina Pavlin - Bernardić,

ravnateljica škole mr. Ljiljana Klinger,

stručna suradnica knjižničarka Irena Šafarik Župić, prof. hrvatskog jezika i književnosti,

stručna suradnica psihologinja, mentorica na stručnom ispitu Natalia Dujić, prof. psihologije

Termini ispitnih rokova

Ispitni rokovi za stručne suradnike psihologe u osnovnim školama organiziraju se tri puta godišnje:

Popis prijavljenih pristupnika/ca za pojedini ispitni rok s naznakom datuma i vremena stručnog ispita objavljuje se na mrežnim stranicama Agencije za odgoj i obrazovanje ( www.azoo.hr) najkasnije 8 dana prije održavanja stručnog ispita.
Najkasnije mjesec dana prije stručnog ispita pristupnici šalju elektronskom poštom stručni rad sveučilišnoj profesorici dr.sci. Nini Pavlin Bernardić (nbernardi@ffzg.hr ), a pripremu radionice mentorici na stručnom ispitu stručnoj suradnici psihologinji Nataliji Dujić (natalia@os-mgubec.hr). Temu radionice potrebno je prethodno dogovoriti s mentoricom na stručnom ispitu.
Prijava ispita

Ispit se prijavljuje najkasnije 30 dana prije početka ispitnog roka (u slučaju ponovnog polaganja ispita ili dijela ispita potrebno je poslati prijavnicu zajedno s dokazom o plaćenim troškovima).

Dokumentacija kojom se prijavljuje stručni ispit propisana je člankom 14. Pravilnika o polaganju stručnog ispita učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu i nastavnika u srednjem školstvu. Prijavi je potrebno priložiti i dokaz o plaćenim troškovima.

Troškovi stručnog ispita

Troškovi PRVOG POLAGANJA stručnog ispita su 77.78 EUR

Troškovi PONOVNOG POLAGANJA stručnog ispita po dijelovima iznose:

pisani dio, praktični dio i usmeni dio ispita = 86.73 EUR

pisani dio i usmeni dio ispita = 55.19 EUR

praktični dio i usmeni dio ispita = 63.07 EUR

usmeni dio ispita = 31.54 EUR

Na stručni ispit pristupnik/ca donosi presliku uplatnice.

Ukoliko pristupnik/ca samostalno podmiruje troškove stručnoga ispita, opću uplatnicu potrebno je popuniti sljedećim podacima:
Primatelj: OŠ Matije Gupca, Zagreb, Davorina Bazjanca 2 IBAN škole: HR1923600001101557054
U pozivu na broj navedite svoj OIB.

Kontakt računovodstva škole: 01 38 36 571/ kućni 106

# data[].attributes.attachment_link.description
Agencija za odgoj i obrazovanje imenovala je OŠ Matije Gupca u Zagrebu sjedištem Ispitnog povjerenstva za polaganje stručnih ispita za stručne suradnike psihologe u osnovnim školama za Grad Zagreb, Zagrebačku, Sisačko-moslavačku, Krapinsko-zagorsku, Varaždinsku, Međimursku, Brodsko-posavsku, Koprivničko-križevačku, Bjelovarsko-bilogorsku, Virovitičko-podravsku, Osječko-baranjsku i Vukovarsko-srijemsku županiju. Predsjednica Ispitnog povjerenstva je viša savjetnica za stručne suradnike psihologe Eli Vidović, dipl.

# data[].attributes.body
Poštovane kolegice i kolege,

Za zimski  rok stručnog ispita predvidjela sam 9 različitih tema te sam za svaku temu navela 2 – 3 odgojno obrazovna očekivanja međupredmetnih tema.

Temu možete odabrati na način da u komentar upišete svoje ime i prezime, mjesto i školu iz koje dolazite. Nazivi tema su radni vama predlažem da osmislite kreativni naziv svoje radionice. Teme za 3. - 5. razred su na žutoj podlozi, a za 6. - 8. na zelenoj. Prema osobnim afinitetima moguće je dogovoriti i temu za 2. razred. Vodite računa neka teoretski dio pripreme uključujući svrhu izbora teme radionice NE bude dulji od 1,5 kartice teksta.

# data[].attributes.body
Ovo su važna pitanja o kojima je bitno promisliti tijekom razrade početne ideje:
1) Ima li radionica primjereno osmišljenu motivaciju za učenika (dobar uvod i temelj za ostvarivanje predloženih odgojno obrazovnih očekivanja?)
2) Jesu  li  predviđene aktivnosti povezane sa svakodnevnim životom/iskustvom i/ili predznanjem učenika?
3) Poštuje li načelo odgojnosti?

4) Potiče li suradničko učenje?
5) Primjenjuju li se u radionici  suvremene metode rada, usmjerene na učenika?
6) Jesu  li aktivnosti primjerene dobi učenika?

7) Je li u radionici naglasak na osjetilnim, emocionalnim, socijalnim, moralnim ili kognitivnim procesima? (Voditi računa o tome da ne pripremate  nastavni sat iz psihologije nego radionicu)

8) Poštuju li se etički aspekti struke?

# data[].attributes.body
OSR B.2.1.Opisuje i uvažava potrebe i osjećaje drugih.

UKU D.2.2 Suradnja s drugima - Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć

# data[].attributes.headline
2) Što kad pogriješim?/Što kada napravim pogrešku?

# data[].attributes.subject
2) Što kad pogriješim?/Što kada napravim pogrešku?

# data[].attributes.body
OSR A.2.2 Upravlja emocijama i ponašanjem

UKU C.2.4 Emocije - Učenik se koristi ugodnim emocijama i raspoloženjima tako da potiču učenje i kontrolira neugodne emocije i raspoloženja tako da ga ne ometaju u učenju.

# data[].attributes.headline
3) Vještina upravljanja vremenom (Time managment)

# data[].attributes.subject
3) Vještina upravljanja vremenom (Time managment)

# data[].attributes.body
UKU A.2.2 Primjena strategija učenja i rješavanje problema

UKU B.2.1 Planiranje - Uz podršku učitelja/stručnog suradnike  učenik određuje ciljeve učenja, odabire pristup učenju te planira učenje.

UKU B.2.2 Praćenje - Na poticaj učitelja/stručnog suradnika učenik prati svoje učenje i napredovanje tijekom učenja.

# data[].attributes.body
UKU B.3.1 Planiranje - Uz povremenu podršku stručnog suradnika samostalno učenik određuje ciljeve učenja, odabire pristup učenju te planira učenje.

UKU C.3.2 Slika o sebi kao učeniku - Učenik iskazuje pozitivna i visoka očekivanja i vjeruje u svoj uspjeh u učenju.

UKU C.3.3. Interes - Učenik iskazuje interes za različita područja, preuzima odgovornost za svoje učenje i ustraje u učenju.

# data[].attributes.body
UKU B.3.4 Samovrednovanje - samoprocjena - Učenik samovrednuje proces učenja i svoje rezultate, procjenjuje ostvareni napredak te na temelju toga planira buduće učenje

UKU C.3.4 Emocije - Učenik se koristi ugodnim emocijama i raspoloženjima tako da potiču učenje i kontrolira neugodne emocije i raspoloženja tako da ga ne ometaju u učenju

UKU D.3.2 Suradnja s drugima - Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć

# data[].attributes.body
UKU C.3.2. Slika o sebi kao učeniku - Učenik iskazuje pozitivna i visoka očekivanja i vjeruje u svoj uspjeh u učenju.

UKU C.3.4. Emocije - Učenik se koristi ugodnim emocijama i raspoloženjima tako da potiču učenje i kontrolira neugodne emocije i raspoloženja tako da ga ne ometaju u učenju.

# data[].attributes.body
OSR A.3.1. Učenik razvija sliku o sebi

OSR C.3.1. Razlikuje sigurne od rizičnih situacija i ima razvijene osnovne strategije samozaštite

UKU A.3.4. Kritičko mišljenje - Učenik kritički promišlja i vrednuje ideje uz podršku učitelja/stručnog suradnika.

# data[].attributes.body
OSR A.3.3. Razvija osobne potencijale

OSR C.3.2.Prepoznaje važnost odgovornosti pojedinca u društvu.

# data[].attributes.body
UKU C.3.1.Vrijednost učenja - Učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život.

OSR A.3.4. Upravlja svojim obrazovnim i profesionalnim putem.

POD A.3.3 Upoznaje i kritički sagledava mogućnosti razvoja karijere i profesionalnog usmjeravanja. karijere

# data[].attributes.attachment_link.title
HUIC rujan 2024 stručni skup pripravnici

# data[].attributes.headline
Osobni i socijalni razvoj - kurikulum međupredmetne teme

# data[].attributes.subject
Osobni i socijalni razvoj - kurikulum međupredmetne teme

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

153

Na temelju članka 27. stavka 9. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi ("Narodne novine", broj: 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 86/12, 94/13, 152/14, 7/17 i 68/18) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA MEĐUPREDMETNU TEMU OSOBNI I SOCIJALNI RAZVOJ ZA OSNOVNE I SREDNJE ŠKOLE U REPUBLICI HRVATSKOJ

I.

Ovom Odlukom donosi se kurikulum za međupredmetnu temu Osobni i socijalni razvoj za osnovne i srednje škole u Republici Hrvatskoj.

II.

Sastavni dio ove Odluke je kurikulum međupredmetne teme Osobni i socijalni razvoj.

III.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama", a primjenjuje se od školske godine 2019./2020.

Klasa: 602-01/19-01/00026

Urbroj: 533-06-19-0016

Zagreb, 14. siječnja 2019.

Ministrica
prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

KURIKULUM MEĐUPREDMETNE TEME ZA OSOBNI I SOCIJALNI RAZVOJ ZA OSNOVNE I SREDNJE ŠKOLE

A. SVRHA I OPIS MEĐUPREDMETNE TEME

Osobni i socijalni razvoj međupredmetna je tema koja potiče cjelovit razvoj djece i mladih osoba čija je svrha izgradnja zdrave, samopouzdane, kreativne, produktivne, proaktivne, zadovoljne i odgovorne osobe sposobne za suradnju i doprinos zajednici. To je preduvjet za ostvarivanje svih odgojno-obrazovnih očekivanja i profesionalnoga razvoja. Osigurava uvjete za razvoj osobe koja je sposobna upravljati svojim emocionalnim, mentalnim, duhovnim i tjelesnim potencijalima s osjećajem nade i optimizmom. Na društvenoj razini pomaže uspostaviti i održavati zdrave socijalne odnose te mlade osobe priprema za njihove uloge u obitelji, radnoj okolini i društvu.

Vrijednosti učenja i poučavanja ove teme usko su povezane sa svim vrijednostima kojima ONK pridaje osobitu pozornost: znanje, solidarnost, identitet, odgovornost, integritet, uvažavanje, poduzetnost... Pridonosi razvoju osobnoga, kulturnoga i nacionalnoga identiteta, ali i identiteta osobe kao člana globalne zajednice, koji uvažava različitosti i vidi ih kao priliku za učenje. Razvija solidarnost i potiče empatiju u neposrednoj socijalnoj okolini i globalno. Uključuje razvoj odgovornoga ponašanja te brigu za osobno zdravlje, postignuća, kvalitetu života i odnose koje pojedinac razvija. Poučava ponašanjima koja omogućuju ostvarivanje želja, potreba i potencijala bez ugrožavanja drugih.

Podrška zdravom razvoju učenika ne odnosi se samo na teme koje će se učiti i poučavati već i na odnose u odgojno-obrazovnom procesu, komunikaciju te metode rada. Osobni i socijalni razvoj, kao jedna od temeljnih kompetencija, podrazumijeva odnose međusobnog uvažavanja te aktivno sudjelovanje svih sudionika odgojno - obrazovnoga procesa.

Poučavanjem usmjerenim na učenika te odabirom razvojno primjerenih aktivnosti stvaraju se uvjeti za ostvarenje osobnih potencijala.

Za učenike s posebnim odgojno-obrazovnim potrebama (učenici s teškoćama i daroviti učenici) učitelji planiraju kurikulum usmjeren na učenika. Osobitosti/teškoće učenika zahtijevaju njima sukladne individualizirane/diferencirane postupke, ciljeve učenja, razinu usvojenosti odgojno-obrazovnih očekivanja, opseg i dubinu sadržaja učenja, strategije i aktivnosti poučavanja kojima se žele ostvariti postavljeni ciljevi te načini vrednovanja i ocjenjivanja ostvarenih postignuća.

Odgojno-obrazovna očekivanja ove međupredmetne teme ostvaruju se putem svih predmetnih kurikuluma i kurikuluma međupredmetnih tema u svim odgojno - obrazovnim ciklusima. Nositelji ostvarivanja očekivanja i ciljeva međupredmetne teme su odgojno-obrazovni radnici u suradnji s obitelji i zajednicom.

B. ODGOJNO-OBRAZOVNI CILJEVI UČENJA I POUČAVANJA

Učenici će razvijati:

sliku o sebi, samopoštovanje i samopouzdanje, prepoznavanje, prihvaćanje i upravljanje svojim emocijama i ponašanjem

empatiju te uvažavanje i prihvaćanje različitosti

socijalne i komunikacijske vještine, suradnju i timski rad

odgovorno ponašanje prema sebi i drugima u zajednici, donošenje odluka te planiranje obrazovanja, cjeloživotnog učenja i profesionalnog razvoja u suvremenom društvu i svijetu rada

strategije rješavanja problema i uspješnog suočavanja sa stresom.

Ispunjavanje navedenih ciljeva omogućuje razvoj temeljnih kompetencija te širok raspon aktivnosti stjecanja znanja, vještina i stavova. Omogućuje razumijevanje osobnoga rasta i razvoja, razvijanje zdravih životnih navika, poštovanje sebe i drugih te poimanje vrijednosti skladnih međuljudskih odnosa. Na taj način formirat će se samopouzdana, zadovoljna, aktivna i odgovorna osoba koja se brine o sebi i drugima. Učenici će usvojiti opće kulturne i civilizacijske vrijednosti koje su preduvjet za život u multikulturalnom svijetu. Upravljat će svojim životnim potrebama te biti aktivni članovi obitelji, zajednice i društva.

C. DOMENE U ORGANIZACIJI KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME

Polazište domena međupredmetne teme Osobni i socijalni razvoj utemeljeno je na potrebi prepoznavanja i kritičke procjene osobne i društvene vrijednosti kao bitnih činitelja koji utječu na mišljenje i djelovanje, razvijanja odgovornosti za vlastito ponašanje i život, pozitivnoga odnosa prema drugima i konstruktivnoga sudjelovanja u društvenom životu.

U svim se domenama razvijaju sposobnosti potrebne za izražavanje i zadovoljavanje vlastitih potreba i sklonosti, procjenu vlastitih sposobnosti, donošenje odluka i suradnju.

Razvijajući osobne i socijalne kompetencije, učenik gradi samopoštovanje, samopouzdanje i osjećaj vlastite vrijednosti te sigurnost u svoje sposobnosti i identitet.

Bitne odrednice domena uključuju razvoj cjelovite osobe koja će se moći brinuti o sebi, drugima i društvu u cjelini. Pritom se razvija potreba za cjeloživotnim učenjem te stvaraju uvjeti za profesionalni rast i razvoj.

Sveobuhvatna i nužna poveznica unutar domena međupredmetne teme Osobni i socijalni razvoj jest holistički pristup koji pomaže učenicima graditi osobni integritet, prepoznati vlastite interese i životni poziv, razviti kreativne potencijale te preuzeti odgovornost za svoj život i održivi razvoj društva.

1. slika: Odnos domena u međupredmetnoj temi Osobni i socijalni razvoj

DOMENA A - JA

Svrha domene A jest upoznavanje i prihvaćanje sebe, razvoj inicijative, ustrajnosti, samokontrole i odgovornosti s ciljem ostvarivanja osobnih potencijala te pronalaženja vlastitog puta i zadovoljstva životom.

Spoznavanjem svojih osobina, vrijednosti, potreba i interesa učenici osvještavaju svoje potencijale, područja napredovanja i moguća ograničenja bitna za cjeloživotno učenje i profesionalni razvoj. Suočavajući se s uspjesima i neuspjesima u podržavajućem okružju, razvijaju realnu sliku o sebi, svojim sposobnostima i mogućnostima. Uče prepoznati i kontrolirati emocije te razviti toleranciju na frustracije.

Uvidom u svoje mogućnosti, uz primjereno poticanje i ohrabrivanje, uče postavljati realne ciljeve i ostvariti ih uz osjećaj osobne odgovornosti. U skladu s razvojnom dobi uče sagledati probleme s različitih strana, razvijati vještinu donošenja odluka, kritički procjenjivati i izražavati svoje mišljenje.

Pozitivna slika o sebi preduvjet je za razvoj kvalitetnih odnosa te doprinos zajednici i društvu.

Domena A obuhvaća:

Opisivanje i prihvaćanje sebe i svojih osobina - tko sam

Procjenjivanje vlastitih mogućnosti i ograničenja - što mogu

Prepoznavanje, izražavanje i kontroliranje svojih osjećaja i ponašanja

Razvijanje vlastitih potencijala u skladu sa željama i interesima

Planiranje aktivnosti i postavljanje prioriteta

Upravljanje obrazovnim i profesionalnim putem.

DOMENA B - JA I DRUGI

Svrha domene B jest razvoj socijalnih i emocionalnih vještina koje pridonose emocionalnoj prilagodbi i mentalnom zdravlju učenika. Socijalno kompetentni učenici ostvaruju više pozitivnih odnosa s vršnjacima i odraslima te postižu bolji uspjeh u školi i životu.

Osobno zadovoljstvo, rast i razvoj postižu se i/ili povećavaju zadovoljavajućim odnosima s ljudima koji nas okružuju. Čovjek tijekom života pripada različitim socijalnim skupinama/zajednicama koje se isprepliću. Učinkovita primjena socijalnih vještina u svakodnevnom životu i odnosu s drugima temelj je razvoja socijalne kompetencije.

Domena B obuhvaća:

Prepoznavanje, uvažavanje potreba i osjećaja drugih, aktivno slušanje, davanje i primanje informacija

Razumijevanje ponašanja i razvijanje uvažavajućih odnosa s drugima, sposobnost uviđanja posljedica svojih i tuđih stavova i postupaka

Suradničko učenje / timski rad, prihvaćanje pravila, uzajamno pomaganje, suradnja u ostvarivanju zajedničkih ciljeva

Nenasilno rješavanje sukoba, prihvaćanje različitosti,

Vještine prezentacije, samoprezentacije; samozastupanje, zastupanje prava drugih.

DOMENA C - JA I DRUŠTVO

Svrha domene C jest razvoj svijesti o pripadanju i vlastitoj ulozi u društvu, razumijevanje odnosa pojedinca i društva. Učenici se potiču na aktivan i konstruktivan doprinos skupini, školi i zajednici te prihvaćanje društvenih normi i pravila. Proširuju iskustva povezivanjem, pomaganjem i pokazivanjem solidarnosti onima kojima je pomoć potrebna.

Prepoznaju potencijalno rizične situacije u društvu i razvijaju strategije za zaštitu. Zalažu se za što kvalitetniji život u društvu u kojemu žive, motivirani su sudjelovati i uključiti se u skladu s osobnim potrebama.

Učenici razvijaju svijest o svojoj kulturi te poštuju kulturu svoje i drugih zajednica. Kritički se odnose prema društvenim pojavama i procesima, osnaženi su tražiti i podržavati ideje i rješenja za bolji svijet oko sebe.

Domena "Ja i društvo" obuhvaća:

Razumijevanje međuovisnosti pojedinca i društva te načina kako uspješno pridonositi zajednici

Razumijevanje i prihvaćanje društvenih normi i pravila

Razvijanje kulturnog i nacionalnog identiteta

Učenje strategija zaštite od potencijalnih opasnosti

Razvijanje kritičkog odnosa prema društvenim pojavama i procesima

2. slika: Grafički prikaz domena u međupredmetnoj temi Osobni i socijalni razvoj

D. ODGOJNO-OBRAZOVNA OČEKIVANJA PO ODGOJNO-OBRAZOVNIM CIKLUSIMA I DOMENAMA TE KLJUČNI SADRŽAJI

Odgojno-obrazovna očekivanja u kurikulumu međupredmetne teme definiraju se za svako organizacijsko područje na razini ciklusa. Cilj je odgojno-obrazovnih očekivanja poticanje stvaralaštva i društvene odgovornosti te razvoj kritičkog i kreativnog mišljenja u rješavanju problema. Razrađuju se kroz pripadajuća:

znanja

vještine

stavove.

Preporuka za ostvarivanje odgojno-obrazovnih očekivanja iskazuje se za svako pojedino odgojno-obrazovno očekivanje.

Ključni se sadržaji određuju za pojedino organizacijsko područje na razini pojedinoga ciklusa.

U tablicama su očekivanja međupredmetne teme Osobni i socijalni razvoj označena troslovnom kraticom međupredmetne teme (osr), zatim oznakom domene (A, B ili C), brojčanom oznakom ciklusa 1. - 5. te brojčanom oznakom odgojno-obrazovnog očekivanja unutar domene i ciklusa.

Domena A - 1. Ciklus (1. i 2. razred OŠ): Ja

Odgojno - obrazovna

očekivanja

Znanje

Vještine

Stavovi

Preporuke za ostvarivanje očekivanja

osr A.1.1.

Razvija sliku o sebi.

Opisuje svoje tjelesne i osobne karakteristike.

Predstavlja se uz opis tjelesnih i osobnih karakteristika.

Prihvatljiva je različitost tjelesnih i osobnih karakteristika.

Uočava sličnosti i razlike u tjelesnim i osobnim karakteristikama u odnosu na vršnjake.

Uključuje se u ponuđene aktivnosti s vršnjacima.

Uočava različitosti obitelji.

U obitelji ispunjava obveze primjerene dobi.

Svaka je obitelj jedinstvena i vrijedna.

osr A.1.2.

Upravlja emocijama i ponašanjem.

Prepoznaje i imenuje osnovne i neke složene emocije (ponos, krivnja, sram).

Emocije iskazuje u skladu sa situacijom i općeprihvaćenim normama.

Svatko ima pravo na emocije.

osr A.1.3.

Razvija svoje potencijale.

Opisuje svoje želje i interese.

Slobodno izražava želje i interese čak i kad se razlikuju od želja i interesa drugih.

Važno je izraziti vlastite želje i interese.

Ključni sadržaji: tjelesne i osobne karakteristike, obitelj, osnovne i složene emocije, želje i interesi, školske obveze i radne navike, zanimanja.

Domena A - 2. Ciklus (3., 4. i 5. razred OŠ): Ja

osr A.2.1.

Razvija sliku o sebi.

Opisuje svoje pozitivne i negativne osobine, uspjehe i neuspjehe.

Vjeruje da je dobra i vrijedna osoba.

Opisuje sebe kao člana svoga razrednog odjela i škole.

Sudjeluje u zajedničkim aktivnostima u razrednome odjelu i školi.

Doprinos svakoga člana razredne zajednice dragocjen je.

Domena A - 2. Ciklus (3., 4. i 5. razred OŠ): Ja

osr A.2.1.

Razvija sliku o sebi.

Opisuje svoje pozitivne i negativne osobine, uspjehe i neuspjehe.

Vjeruje da je dobra i vrijedna osoba.

Opisuje sebe kao člana svoga razrednog odjela i škole.

Sudjeluje u zajedničkim aktivnostima u razrednome odjelu i školi.

Doprinos svakoga člana razredne zajednice dragocjen je.

osr A.2.2.

Upravlja emocijama i ponašanjem.

Govori o svojim emocijama i emocionalnim stanjima.

U većini situacija moguće je uspješno upravljati emocijama.

Povezuje uloženi trud i uspjeh.

Vjeruje da uz ulaganje truda može uspjeti.

osr A.2.4.

Razvija radne navike.

Nabraja svoje obveze i procjenjuje vrijeme potrebno za njihovo ispunjavanje.

Izrađuje dnevni i tjedni plan obveza i pridržava ga se.

Dobro planiranje obveza omogućuje više slobodnoga vremena.

Ključni sadržaji: pozitivne i negativne osobine, uloga pojedinca u razrednome odjelu i školi, doživljavanje i izražavanje emocija, tehnike kontrole emocija, interesi, očekivanja i ciljevi, odnos uloženoga truda i postignuća, odgovornost i krivnja, popravljanje pogreške (restitucija), upravljanje vremenom, plan učenja.

Domena A - 3. Ciklus (6., 7. i 8. razred OŠ): Ja

osr A.3.1.

Razvija sliku o sebi.

Povezuje društvene norme i prihvaćenost.

Svojim ponašanjem ne ugrožava sebe ni druge.

Potrebno je voditi brigu o sebi i drugima.

Objašnjava svoje mogućnosti i ograničenja, prednosti i nedostatke, stavove i uvjerenja.

Ima realnu sliku o sebi.

Ključni sadržaji: tjelesno i psihičko sazrijevanje, društvene norme i prihvaćenost, samopoimanje, uvjerenja i stavovi, odnos misao - emocija - ponašanje, tehnike rješavanja problema, profesionalno usmjeravanje: vrijednosti, interesi, sposobnosti.

Domena A - 4. Ciklus (1. i 2. razred četverogodišnjega i 1. razred trogodišnjega srednjoškolskog obrazovanja): Ja

Analizira čimbenike koji utječu na razvoj osobnoga identiteta.

Prepoznaje aktivnosti koje mu mogu pomoći u razvoju osobnih potencijala.

Uključuje se u slobodne aktivnosti u skladu s interesima.

Važno je uključivanje u slobodne aktivnosti.

Ključni sadržaji: sustavi vrijednosti, osobni identitet, strategije suočavanja sa stresom, socijalna prihvaćenost, bliskost, radne navike i postignuća, osobni potencijali i njihov razvoj.

Domena A - 5. Ciklus (3. i 4. razred četverogodišnjega i 2. i 3. razred trogodišnjega srednjoškolskog obrazovanja): Ja

osr A.5.2.

Upravlja emocijama i ponašanjem.

Razlikuje racionalni i emocionalni pristup u donošenju odluka.

Uspješno se suočava sa stresom.

Na budućnost gleda s optimizmom i nadom.

osr A.5.3.

Razvija svoje potencijale.

Analizira vlastiti dio odgovornosti za kvalitetu svog života.

Razvija i testira strategije potrebne za uspjeh u različitim područjima.

Prema preuzetim zadatcima treba biti odgovoran i ustrajati u njihovu ispunjavanju.

Prepoznaje posljedice rizičnoga ponašanja na obrazovanje i profesionalni razvoj.

Postavlja ciljeve u obrazovanju i profesionalnom razvoju i ponaša se u skladu s njima.

Odluke o profesionalnom razvoju donose se samostalno i odgovorno.

Analizira kako se uspješno predstaviti na razgovoru za posao.

poslodavcima.

Ključni sadržaji: odraslost - prava i obveze, asertivno ponašanje, osobna odgovornost, bliske veze, emocionalni i racionalni pristup odlukama, rizično ponašanje i profesionalni razvoj, profesionalne kompetencije, životopis i samoprezentiranje.

Domena B - 1. Ciklus (1. i 2. razred OŠ): Ja i drugi

Odgojno-obrazovna

očekivanja

Znanje

Vještine

Stavovi

Preporuke za ostvarivanje očekivanja

Aktivno sluša, daje i prima povratne informacije i komunicira u skladu s komunikacijskim pravilima.

Važno je učiti komunikacijska pravila.

Ključni sadržaji: prepoznavanje potreba i osjećaja drugih, aktivno slušanje, davanje i primanje povratnih informacija, prepoznavanje da različite potrebe, osjećaji i situacije mogu potaknuti sukob.

Domena B - 2. Ciklus (3., 4. i 5. razred OŠ): Ja i drugi

Objašnjava osjećaje i potrebe drugih.

Pokazuje razumijevanje za potrebe drugih, suosjeća.

Važno je uvažiti tuđe potrebe i osjećaje.

Važno je razvijati odnose poštovanja, postizati dogovore.

Opisuje suradničko učenje.

Opisuje vještine prezentacije.

Razvija vještine prezentacije.

Domena B - 3. Ciklus (6., 7. i 8. razred OŠ): Ja i drugi

Poznaje nenasilne strategije rješavanja sukoba i prepoznaje situacije koje mogu dovesti do sukoba.

Sukobi se mogu riješiti na prihvatljiv način, bez nasilja.

Suradničkim ponašanjem potiče se kohezija u skupini, odnosno razrednome odjelu.

Ključni sadržaji: razumijevanje za osjećaje i potrebe drugih i prihvaćanje bez osude, empatija, zalaganje za svoja i tuđa prava bez ugrožavanja drugih, povezivanje stavova, izbora i postupaka s posljedicama, suradnja i rad u timu, nenasilje u rješavanju sukoba.

Domena B - 4. Ciklus (1. i 2. razred četverogodišnjega i 1. razred trogodišnjega srednjoškolskog obrazovanja): Ja i drugi

Objašnjava utjecaj svojega i tuđega ponašanja na život pojedinca i zajednice.

Primjenjuje tehnike samokontrole.

Važno je ponašati se odgovorno. Svojim ponašanjem utječemo na druge kao i oni na nas.

Ključni sadržaji: razvijanje uvida u posljedice svojih i tuđih postupaka i izbora, suradnja i timski rad, nenasilno rješavanje sukoba i razvijanje odgovornosti za vlastito ponašanje.

Domena B - 5. Ciklus (3. i 4. razred četverogodišnjega i 2. i 3. razred trogodišnjega srednjoškolskog obrazovanja): Ja i drugi

Procjenjuje sinergijsku povezanost svojega djelovanja na druge i zajednicu.

Vrednuje vlastito djelovanje u odnosu na druge.

Pojedinac može birati svoje ponašanje.

Poznaje vrste timova i timskih uloga.

Surađuje, organizira, izvršava svoj zadatak, postavlja hipoteze, razvija svoju ulogu u timu, donosi odluke.

Rad u timu rezultira novom kvalitetom.

Formulira pojam odgovornosti.

Pojedinac bira svoje ponašanje i odgovoran je za njega.

Ključni sadržaji: osobno djelovanje povezano s drugima i zajednicom, rad u timu kao dodana vrijednost, povezanost izbora vlastitoga ponašanja i preuzimanja odgovornosti.

Domena C - 1. Ciklus (1. i 2. razred OŠ): Ja i društvo

Odgojno-obrazovna

očekivanja

Znanje

Vještine

Stavovi

Preporuke za ostvarivanje očekivanja

Opisuje zašto su važna pravila ponašanja u odnosu na drugu djecu i odrasle. Navodi posljedice nepridržavanja pravila dogovorenih u obitelji i školi.

Dogovorena pravila u skupini postoje kako bi se bolje slagali i uspješnije rješavali probleme.

osr C.1.3.

Pridonosi skupini.

Pripadanje skupini stvara osjećaj zadovoljstva.

Ključni sadržaji: sigurnost u razrednome odjelu, osobe od povjerenja, pravila u skupini, prava i obveze, povezanost u skupini, zajedništvo, obiteljske vrijednosti, blagdani i obljetnice.

DOMENA C - 2. Ciklus (3., 4. i 5. razred OŠ): JA I DRUŠTVO

U redu je tražiti pomoć kad je potrebno.

osr C.2.3.

Pridonosi razredu i školi.

Sudjeluje u zajedničkom radu i planira aktivnosti u skupini.

Ključni sadržaji: sigurnost u zajednici, pomaganje i odgovornost odraslih, oblici nasilničkog ponašanja, solidarnost, prijateljstvo, doprinos školi i lokalnoj zajednici, blagdani i obljetnice

Domena C - 3. Ciklus (6., 7. i 8. razred OŠ): Ja i društvo

Odgovorno se ponaša u zajedničkim aktivnostima.

Prihvaćanje društvenih normi i pravila omogućuje skladne socijalne odnose.

Sudjeluje u timskim aktivnostima.

Pomaže članovima zajednice.

Ključni sadržaji: sadržaji školskog preventivnog programa (ŠPP), suvremene ovisnosti, rizično ponašanje i strategije samozaštite, razvijanje osobne odgovornosti, zaštita od opasnosti IKT-a, zdravi odnosi u skupini, zajednici i društvu, volontiranje, slobodno vrijeme, stereotipi i predrasude, blagdani i obljetnice.

Domena C - 4. Ciklus (1. i 2. razred četverogodišnjega i 1. razred trogodišnjega srednjoškolskog obrazovanja): Ja i društvo

Donosi odluke i djelovanjem pridonosi zajednici i društvu.

Putem pedagoških radionica

Putem svih nastavnih predmeta.

Promatra društvene vrijednosti i pojave iz različitih perspektiva.

Sve kulture imaju svoje vrijednosti i trebaju se međusobno poštovati.

Ključni sadržaji: suvremene ovisnosti i strategije samozaštite, osobna i društvena odgovornost u razvoju rizičnih ponašanja, vrste nasilja, utjecaj medija i društvenih mreža, interesne skupine i društvo, blagdani i obljetnice, kulturni identitet i multikulturalnost.

Domena C - 5. Ciklus (3. i 4. razred četverogodišnjega i 2. i 3. razred trogodišnjega srednjoškolskog obrazovanja): Ja i društvo

Ponaša se u skladu s društvenim normama i zakonskim propisima.

Važno je čuvati pozitivne društvene vrijednosti i dostojanstvo pojedinca.

Ključni sadržaji: rizične društvene situacije i strategije samozaštite, društveni utjecaj na ovisnost, kritički stav prema medijima i društvenim mrežama, osobna odgovornost za ponašanje u društvu, odgovornost za očuvanje društvenih vrijednosti, formalne i neformalne norme u različitim društvenim skupinama, volontiranje, mladi kao resurs u društvu, kulturni identitet i multikulturalnost.

¹ Izražavanje emocija na različite načine (glazba, pokret, riječ, crtanje, modeliranje) povezano je s umjetničkim područjem. Tehnika se primjenjuje bez vrednovanja i interpretiranja.

² Asertivnost podrazumijeva zauzimanje za svoje stavove bez ugrožavanja drugih.

E. UČENJE I POUČAVANJE MEĐUPREDMETNE TEME

Iskustva učenja

Ciljevi učenja unutar ove međupredmetne teme ostvaruju se na temelju ukupnoga iskustva učenika u svim obrazovnim ciklusima. Poučavanje osobnoga i socijalnoga razvoja prilagođeno je njihovim razvojnim mogućnostima i potrebama te usklađeno sa specifičnostima okruženja. Na početku svakoga ciklusa učenicima se objašnjavaju odgojno-obrazovna očekivanja čije se ostvarivanje sustavno prati.

Za stjecanje znanja, vještina i stavova nužnih za razumijevanje sebe i vlastitih emocionalnih stanja, razumijevanje drugih, uspostavljanje i održavanje bliskih odnosa, postavljanje i ostvarivanje ciljeva, rješavanje problema i donošenje odluka važna je aktivna uključenost učenika. Odgojno-obrazovna očekivanja ostvaruju se primjenom različitih metoda i oblika poučavanja: učenje istraživanjem, učenje uz igru, projektne aktivnosti, učenje prema modelu, igranje uloga, ekspresivne metode, diskusije, debate, poticanje kritičkoga mišljenja, rješavanje problemskih zadataka, suradničko učenje (rad u paru, malim skupinama učenika ili timski rad). Potiče se uporaba multimedijskih sadržaja, radionički pristup i izražavanje osobnih doživljaja.

Osobni i socijalni razvoj učenika potiče se i međugeneracijskom suradnjom, volontiranjem te vršnjačkom pomoći.

Uloga učitelja i odgojno-obrazovnih radnika

Učitelj objašnjava važnost osobnih i socijalnih vještina povezujući ih sa svakodnevnim iskustvom učenika te daje primjer svojim ponašanjem. Vještine se uvježbavaju i potiče se njihova svakodnevna primjena. Učenici opisuju svoje doživljaje, osjećaje, ponašanje i posljedice te navode što bi, bude li potrebno, učinili drugačije.

Učitelj promovira vrijednosti solidarnosti i suradnje, iskazivanje osobnog mišljenja na način da se ne ugrožavaju i ne obezvređuju drugi. Potiče slobodno izražavanje stavova i uvjerenja u sigurnome ozračju uz podršku, razumijevanje i prihvaćanje učenika. Daje što više konkretnih i specifičnih informacija o njihovu ponašanju i napredovanju. Povratne su informacije motivirajuće, usmjerene na ponašanje, a ne na osobu. Uključuju afirmaciju jakih strana učenika i prepoznavanje mogućih područja za napredovanje. Učitelji međusobno surađuju i razmjenjuju ideje i materijale.

Važnu ulogu u poticanju i razvijanju osobnih i socijalnih kompetencija učenika imaju stručni suradnici (psiholozi, pedagozi, socijalni pedagozi, logopedi, edukacijski rehabilitatori, knjižničari). Svojim stručnim znanjem podrška su učenicima u osobnome i socijalnome razvoju. Stručni suradnici koordinatori su aktivnosti povezanih s planiranjem i provođenjem ove međupredmetne teme u suradnji s ravnateljem i učiteljima. Partnerstvo škole, roditelja i zajednice uvjet je za osobni i socijalni razvoj pojedinca. Svakoj mladoj osobi koja se nalazi u ekonomski nepovoljnom položaju potrebno je pružiti pomoć te osigurati pravednost i podršku u sustavu odgoja i obrazovanja.

Materijali i izvori

Škola i učitelji osiguravaju optimalne uvjete i dostupne materijale za učenje koje učenici odabiru u skladu sa svojim interesima. Sadržaji učenja i poučavanja povezuju se sa stvarnim životom. Koriste se konkretnim situacijama iz razrednoga odjela, škole i života učenika štiteći pritom privatnost i osobnost.

Učitelj osigurava uvjete za postizanje uspjeha u skladu s razvojnim mogućnostima i sposobnostima učenika, izbjegava usporedbu s drugima, povezuje uspjeh s uloženim naporom u izvođenju zadatka te prati i vrednuje njihov osobni napredak. U skladu s razvojnom dobi i mogućnostima učenika potiče preuzimanje odgovornosti za vlastito ponašanje i uspjeh.

Okružje

Učenici aktivno sudjeluju u svim oblicima života i rada u školi uz poticaj na aktivniju ulogu u oblikovanju prostora u kojemu uče i rade. Školski prostor omogućuje funkcionalne promjene rasporeda sjedenja što učenicima pruža priliku za bolje povezivanje i upoznavanje. Prostor škole rabi se i za prezentiranje radova učenika.

Osobni i socijalni razvoj potiče se u okružju podržavajuće atmosfere u kojoj učenici mogu slobodno istraživati, doživljavati nova iskustva, katkad i pogriješiti bez straha od negativnih reakcija učitelja ili suučenika. Promovira se stav prema kojemu je pogreška prilika za učenje.

Pozitivna socijalna klima u razrednome odjelu i školi te otvorena komunikacija zasnovana na partnerstvu, poštovanju, toleranciji i empatiji, uključivanju u rad s drugima i u rad za druge, svih učenika i odgojno-obrazovnih radnika, potiče učinkovito i trajno usvajanje odgojno-obrazovnih očekivanja.

U procesu istraživanja i razvoja osobnoga identiteta učenicima se pomaže razumjeti čimbenike koji utječu na njegovo formiranje, potiče se prihvaćanje različitosti i tolerancija različitih identiteta.

Škola nudi širok izbor izvannastavnih aktivnosti što omogućuje ostvarivanje različitih interesa prilagođenih potrebama učenika. Omogućuje im se razgovor s osobama koje su uspješno izgradile svoj identitet i koje služe kao pozitivni modeli.

Osjećaj povezanosti i pripadnosti razrednome odjelu i školi, kao i osjećaj pripadnosti obitelji, važan je zaštitni čimbenik razvoja povezan s pozitivnim ishodima. Učenici koje se usmjerava u poticajnome školskome okružju, usredotočeniji su na učenje, motivirani su i postižu bolji uspjeh.

Uz školu i obitelj u ostvarivanje ciljeva ove međupredmetne teme uključuje se uža i šira društvena zajednica. Posebnu ulogu u tome imaju odgojno-obrazovni radnici učeničkih domova. Škola angažira različite stručnjake i predstavnike zajednice, osigurava uvjete za povezivanje s drugim školama i ustanovama u svome okružju ili drugim gradovima u Republici Hrvatskoj, zemljama Europske unije, pa i šire.

Određeno vrijeme

Odgojno-obrazovna očekivanja međupredmetne teme Osobni i socijalni razvoj ostvaruju se u svim predmetnim kurikulumima i kurikulumima međupredmetnih tema u svim odgojno-obrazovnim ciklusima. Uklopljena su u redovitu nastavu i sadržaje predmetnih kurikuluma, satove razrednika ili se ostvaruju kao zasebni projekti. Ostvarivanje očekivanja međupredmetne teme omogućuju educirani učitelji i stručni suradnici. U predmetnim kurikulumima obrađuju se teme koje se odnose na razvoj slike o sebi, učenje o emocijama, učinkovito rješavanje sukoba, sprečavanje razvoja stereotipa i predrasuda.

Grupiranje djece i mladih

Teme osobnoga i socijalnoga razvoja realiziraju se sa svim učenicima iz istoga razrednog odjela ili povezivanjem učenika iz više razrednih odjela ili škola. Neke teme namijenjene su manjim skupinama učenika (daroviti učenici, učenici niskoga samopoštovanja, učenici s teškoćama, ranjive skupine učenika...). U realizaciji odgojno-obrazovnih očekivanja potiče se i vršnjačka pomoć, suradnja učenika različite dobi koja je obostrano korisna. U međusobnoj komunikaciji uvježbavaju se i razvijaju socijalne i komunikacijske vještine: mlađi uz pomoć starijih lakše svladavaju gradivo, što pridonosi realnom osjećaju učinkovitosti, dok stariji jačaju samopouzdanje i samopoštovanje pomažući i prenoseći svoje znanje i iskustvo. Prema potrebi s učenicima se radi individualno. Osim stručnim suradnicima to je omogućeno i učiteljima koji u svojoj satnici imaju predviđeno vrijeme za individualni rad s učenicima.

U ovoj međupredmetnoj temi osobito je važno imati na umu složenost učiteljeve uloge: učitelj osigurava uvjete za učenje i poučava, ali i razumije, pomaže i usmjerava učenike. Poticanje osobnoga i socijalnoga razvoja moguće je ako su učenici razvili povjerenje prema učiteljima koji su profesionalni i autentični te imaju realnu sliku o sebi. Učenici uspješnije razvijaju pozitivne odnose s drugima ako je učitelj model odgovarajućih ponašanja, daje jasna pravila i očekivanja u radu.

Kontinuirani rad na osobnome i socijalnome razvoju odgojno-obrazovnih radnika i podrška u suočavanju s izazovima učiteljskoga poziva povezuju se s većim zadovoljstvom poslom i boljom podrškom osobnom i socijalnom razvoju djece i mladih.

F. VREDNOVANJE U MEĐUPREDMETNOJ TEMI

Osnovna svrha vrednovanja jest praćenje napredovanja učenika, poticanje dubinskoga i trajnoga učenja te primjena znanja u novim životnim situacijama.

Procjenjivanje osobnoga i socijalnoga razvoja sastavni je dio procesa učenja i poučavanja.

Učenicima i roditeljima pruža kontinuirane, pravodobne i kvalitetne informacije o napredovanju učenika, učiteljima daje refleksiju o kvaliteti njihove prakse, a školama podatke za planiranje kurikuluma.

Školski kurikulum opisuje načine ostvarivanja međupredmetne teme Osobni i socijalni razvoj, kao i načine vrednovanja uz mogućnost korištenja vanjskoga vrednovanja.

Što se vrednuje?

U okviru kurikuluma osobnoga i socijalnoga razvoja određene su tri domene za svih pet ciklusa odgojno-obrazovnih očekivanja. Na osnovi određenih očekivanja kontinuirano se prati učenikova razina usvojenosti znanja, vještina i stavova. Jasni kriteriji, odnosno konkretna odgojno-obrazovna očekivanja omogućuju procjenu uspješnosti učenika u postizanju (ostvarivanju) odgojno-obrazovnih očekivanja u procesu vanjskoga vrednovanja.

Napredovanje učenika prati se u okviru svih nastavnih predmeta, sata razrednika i izvannastavnih aktivnosti. Procjenjuje se osobni i socijalni razvoj svakoga učenika posebno.

Koji se pristupi i metode vrednovanja rabe i kada?

U procesu praćenja učenja u međupredmetnoj temi Osobni i socijalni razvoj rabe se različiti pristupi i metode prilagođeni očekivanjima i kontekstu u kojemu se uči.

Procjena razine postignuća učenika ostvaruje se integracijom različitih izvora podataka. Kontinuirano praćenje učenika i vertikalna protočnost informacija preduvjet su za vrednovanje napredovanja.

Pristupi i metode praćenja:

1. Procjene učitelja i stručnih suradnika

Na početku svakoga ciklusa učenicima se objašnjavaju odgojno-obrazovna očekivanja. Procjenjivanje razine postignuća opisno je, a ne brojčano, i uključuje postignutu razinu očekivanja. U zajedničkoj procjeni sudjeluju članovi razrednoga vijeća i stručni suradnici na kraju svakoga ciklusa.

Osobni i socijalni razvoj učenika prati se pomoću mapa osobnoga razvoja u kojima se pohranjuju radovi učenika, informacije o sudjelovanju u nastavnim i izvannastavnim aktivnostima za svaki ciklus te bilješke učitelja i stručnih suradnika o učeniku. Učitelji i stručni suradnici prate napredak učenika i drugim načinima praćenja i procjene opisanima u školskom kurikulumu.

2. Procjene učenika

Uključuju samoprocjenu učenika i povratnu informaciju vršnjaka, što učenicima pomaže u razumijevanju sebe, drugih i odnosa s njima.

Kako izvještavati o ostvarenju odgojno-obrazovnih očekivanja u međupredmetnoj temi?

Tijekom svakoga ciklusa učenici i roditelji dobivaju usmene informacije o postizanju odgojno-obrazovnih očekivanja sa svrhom unapređivanja učenja i napredovanja. Povratne su informacije konstruktivne, jasne, usmjerene na ponašanje, ohrabrujuće i poticajne za učenike i roditelje te usmjeravaju učenike prema postizanju što boljega postignuća.

Članovi razrednih vijeća i stručni suradnici koji rade s učenicima na kraju svakoga ciklusa daju usmene izvještaje o ostvarenju odgojno-obrazovnih očekivanja učenika na sjednicama razrednih vijeća.

Sve prikupljene podatke razredni učitelj/razrednik objedinjuje u jedan opisni izvještaj koji se daje učenicima i roditeljima na kraju svakoga ciklusa usmenim putem i u skladu sa školskim kurikulumom.

# data[].attributes.attachment_link.title
Odluka o donošenju kurikuluma za međupredmetnu temu Osobni i socijalni razvoj za osnovne i srednje škole u Republici Hrvatskoj

# data[].attributes.attachment_link.description
MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA 153 Na temelju članka 27. stavka 9. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi ("Narodne novine", broj: 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 86/12, 94/13, 152/14, 7/17 i 68/18) ministrica znanosti i obrazovanja donosi ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA MEĐUPREDMETNU TEMU OSOBNI I SOCIJALNI RAZVOJ ZA OSNOVNE I SREDNJE ŠKOLE U REPUBLICI HRVATSKOJ I.

# data[].attributes.headline
Učiti kako učiti - kurikulum međupredmetne teme

# data[].attributes.subject
Učiti kako učiti - kurikulum međupredmetne teme

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

154

Na temelju članka 27. stavka 9. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi ("Narodne novine", broj: 87/08, 86/09, 92/10, 105/10 - ispravak, 90/11, 16/12, 86/12, 94/13, 152/14, 7/17 i 68/18) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA MEĐUPREDMETNU TEMU UČITI KAKO UČITI ZA OSNOVNE I SREDNJE ŠKOLE U
REPUBLICI HRVATSKOJ

I.

Ovom Odlukom donosi se kurikulum za međupredmetnu temu Učiti kako učiti za osnovne i srednje škole u Republici Hrvatskoj.

II.

Sastavni dio ove Odluke je kurikulum međupredmetne teme Učiti kako učiti.

III.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama", a primjenjuje se od školske godine 2019./2020.

Klasa: 602-01/19-01/00026
Urbroj: 533-06-19-0017
Zagreb, 14. siječnja 2019.

Ministrica
prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

KURIKULUM MEĐUPREDMETNE TEME UČITI KAKO UČITI ZA OSNOVNE I SREDNJE ŠKOLE

A. SVRHA I OPIS MEĐUPREDMETNE TEME

Svijet u kojem živimo mijenja se velikom brzinom. Znanstveni, tehnološki i društveni razvoj iz dana u dan pred nas postavljaju nove izazove koji zahtijevaju nova znanja, vještine i vrijednosti. Brzina promjena djeluje na kvalitetu našega osobnog, društvenog i profesionalnog života što nas potiče na neprestano učenje i prilagodbu. Iako je teško predvidjeti kako će izgledati naš život u budućnosti, izvjesno je da će napredak pojedinog društva ovisiti o sposobnostima svih njegovih članova, posebno starijih, u praćenju promjena. Osobito je snažan utjecaj znanstvenih i tehnoloških promjena na globalno gospodarstvo, u kojem se sve brže stvaraju novi poslovi i profesije utemeljene na učinkovitoj uporabi znanja. Brz tehnološki napredak donosi i duboke društvene promjene, obilježene sve intenzivnijim korištenjem informacijsko-komunikacijskim tehnologijama u radnom okružju i u životu pojedinca. Stoga profesionalne kompetencije sve više uključuju i sposobnost timskog rada, suradnje s osobama različitih zanimanja i rada u multikulturalnom okružju te cjeloživotno učenje.

Intenzivne promjene usmjerene prema sve većoj ulozi znanja u globalnom društvu u središte stavljaju proces učenja, mijenjaju ulogu učitelja i obrazovnog sustava koji učenicima treba pružati podršku pri stjecanju onih kompetencija koje će im omogućiti uspješan profesionalni i osobni život. Učenje i poučavanje u školama usmjereno je na razvoj specifičnih kompetencija opisanih u kurikulumima pojedinih predmeta, ali i općih kompetencija koje prožimaju učenje i poučavanje različitih odgojno-obrazovnih područja i svih predmeta. One su spoj znanja, vještina, uvjerenja i stavova koji su transdisciplinarni i primjenjivi u različitim situacijama. Učiti kako učiti jedna je od takvih kompetencija koja omogućuje cjeloživotno učenje u različitim okružjima. Ona obuhvaća sposobnost organiziranja i reguliranja svojeg učenja, pojedinačno i u skupinama. Uključuje sposobnost učinkovitog upravljanja svojim učenjem, rješavanja problema, usvajanja, obrade i vrednovanja informacija i njihova integriranja u smislene cjeline novog znanja i vještina koje su primjenjive u različitim situacijama - kod kuće, na poslu, u obrazovanju i usavršavanju. U svojoj osnovi Učiti kako učiti znatno pridonosi cjeloživotnom učenju i upravljanju obrazovnim i profesionalnim putem pojedinca.

Svrha je uvođenja međupredmetne teme Učiti kako učiti omogućiti učenicima da razviju znanja i vještine upravljanja svojim učenjem i primjene odgovarajućih strategija u različitim situacijama učenja u formalnom, neformalnom i informalnom okružju. Ta će im kompetencija omogućiti da usvoje znanja i vještine koje će moći uspješno primjenjivati u kasnijem osobnom i profesionalnom razvoju u kontekstu cjeloživotnog učenja.

Proces učenja središnji je proces u školi i cilj svih aktivnosti poučavanja. Zbog toga se kompetencija Učiti kako učiti razvija na svakome nastavnom satu te u svim izvannastavnim aktivnostima. Međutim, različita područja učenja zahtijevaju ponešto različite pristupe učenju, pa nastava u pojedinim predmetima pruža mogućnosti za razvoj različitih aspekata te kompetencije. U svim područjima učenja važno je da učenici dobiju priliku samostalno odabirati neke aktivnosti i sadržaje učenja te svoj pristup učenju. Sustavno razvijajući tu kompetenciju u različitim područjima, učenici stječu vještine samostalnog učenja, upoznaju sebe kao učenika, uče postavljati svoje ciljeve učenja i upravljati procesima učenja, emocijama i motivacijom te vrednovati ono što su naučili. Bolje i lakše povezuju znanja iz različitih područja u strukture znanja koje mogu uspješno primjenjivati u različitim situacijama. Time se postiže proaktivan odnos prema učenju - učenici postaju njegovi aktivni sudionici i kreatori te se povećava intrinzična motivacija koja je u osnovi samoreguliranog učenja. Ono u čemu su učenici uspješni, vole raditi i češće rade. Tako učenje i znanje ugrađuju u svoj sustav vrijednosti jer vide njihovu svrhu te ih povezuju s osobnim i profesionalnim razvojem i svojom ulogom kompetentnih građana.

Ostvarivanje očekivanja u ovoj međupredmetnoj temi u velikoj mjeri ovisi o osobinama samih učenika, njihovu sazrijevanju i spremnosti da prihvate odgovornost za svoje učenje. Zbog toga je uloga učitelja i suradnja s drugim odgojno-obrazovnim radnicima, roditeljima i skrbnicima (u daljnjem tekstu roditeljima) ključna, prije svega u stvaranju okružja koje će učenicima davati najbolji poticaj za razvoj kompetencije.

Za učenike s posebnim odgojno-obrazovnim potrebama (učenici s teškoćama i daroviti učenici) učitelji planiraju kurikulum usmjeren na učenika. Osobitosti/teškoće učenika zahtijevaju njima sukladne individualizirane/diferencirane postupke, ciljeve učenja, razinu usvojenosti odgojno-obrazovnog ishoda, opseg i dubinu sadržaja učenja, strategije i aktivnosti poučavanja kojima se žele ostvariti postavljeni ciljevi te načini vrednovanja i ocjenjivanja ostvarenih postignuća.

B. ODGOJNO-OBRAZOVNI CILJEVI UČENJA I POUČAVANJA MEĐUPREDMETNE TEME UČITI KAKO UČITI

Osnovni je odgojno-obrazovni cilj učenja i poučavanja međupredmetne teme Učiti kako učiti u učenika razviti aktivan pristup učenju i pozitivan stav prema učenju, te ga osposobiti za primjenu stečenog znanja i vještina u različitim situacijama i kontekstima. Taj osnovni cilj razložen je u nekoliko podciljeva:

1. Učenik se koristi različitim strategijama učenja i upravljanja informacijama koje su temelj za razvoj ostalih vrsta pismenosti te za kritički i kreativni pristup rješavanju problema.

2. Učenik upravlja svojim učenjem tako što postavlja ciljeve učenja, planira i odabire pristup učenju te prati, prilagođava i samovrednuje proces i rezultate učenja.

3. Učenik prepoznaje vrijednost učenja i pokazuje interes za učenje, prepoznaje svoje motive za učenje, razumije i regulira svoje emocije tako da potiču učenje te razvija pozitivnu sliku o sebi kao učeniku.

4. Učenik stvara prikladno fizičko i socijalno okružje koje poticajno djeluje na učenje i podržava ga.

C. STRUKTURA - DOMENE KURIKULUMA MEĐUPREDMETNE TEME UČITI KAKO UČITI

Učenici će biti uspješni u učenju ako su u središtu svih aktivnosti učenja i poučavanja u školi. Uspješan proces učenja odvija se u međuodnosu kognitivnih i metakognitivnih procesa, motivacije i emocija i omogućuje učenicima da napreduju u preuzimanju odgovornosti i kontrole nad svojim učenjem. Uspješni učenici imaju pozitivnu sliku o sebi, prepoznaju vrijednost učenja u svojem životu i svoje interese za pojedina područja učenja. Oni usvajaju strategije koje im omogućuju uspješno upravljanje informacijama, rješavanje problema te razvoj kreativnog i kritičkog mišljenja. Postavljaju visoke, ali dostižne ciljeve učenja i sukladno njima uspješno planiraju i organiziraju svoje učenje. Uspješni učenici prate i vrednuju svoj napredak u učenju i prema potrebi mijenjaju i prilagođavaju svoj pristup učenju. Znaju kako se motivirati za učenje i ustraju u ulaganju truda u učenje. Mogu se nositi sa situacijama neuspjeha i regulirati neugodne emocije koje se javljaju u učenju. Oni dobro upravljaju svojim vremenom za učenje i prilagođavaju fizičku okolinu onako kako će podržati učenje. Da bi uspješno učili, učenici moraju imati razvijene vještine suradnje s drugim učenicima, ali i učiteljima. Drugim riječima, učenje će biti uspješno onda kada učenici odabiru i uspješno se koriste različitim strategijama učenja i upravljanja informacijama, nadgledaju svoje učenje i reguliraju svoje emocije i motivaciju u situacijama učenja, organiziraju svoje okružje za učenje te uspješno surađuju s drugima u svojoj okolini za učenje.

Kurikulum međupredmetne teme Učiti kako učiti organiziran je u četiri domene: 1. Primjena strategija učenja i upravljanja informacijama, 2. Upravljanje svojim učenjem, 3. Upravljanje emocijama i motivacijom u učenju i 4. Stvaranje okružja za učenje.

1. DOMENA: PRIMJENA STRATEGIJA UČENJA I UPRAVLJANJA INFORMACIJAMA

Učinkovito učenje podrazumijeva korištenje različitih strategija učenja, pamćenja, čitanja, pisanja i rješavanja problema u različitim područjima učenja u svim odgojno-obrazovnim ciklusima.

Upravljanje informacijama jedna je od ključnih vještina potrebnih za učinkovito učenje. Ona se odnosi na prepoznavanje potrebe za informacijama, na njihov pronalazak, vrednovanje i korištenje njima te na stvaranje novih informacija i njihove transformacije u novo znanje. Pristupanje informacijama iz različitih izvora (tiskanih i digitalnih) i njihova obrada temelj je za razvoj ostalih vrsta pismenosti (informacijske, jezične, računalne, matematičke, prirodoslovne, medijske i druge), kao i za korištenje informacijsko-komunikacijskom tehnologijom u procesu učenja. Upravljanje informacijama neophodno je i za razvoj kritičkog i kreativnog mišljenja. Kritičko mišljenje omogućuje razložnu argumentaciju i racionalno donošenje odluka te osposobljava učenike za prepoznavanje i analizu problema. Kreativno mišljenje očituje se u stvaranju originalnih poveznica, ideja i pristupa na temelju kojih učenici stvaraju i primjenjuju svoja znanja u različitim okružjima. Postupnim razvojem tih oblika mišljenja te poznavanjem i primjenom različitih kognitivnih strategija učenja osigurava se stjecanje znanja na višim kognitivnim razinama: od poznavanja temeljnih činjenica i izvođenja jednostavnih zaključaka na temelju poznatih informacija, preko konceptualnog razumijevanja, transformacije i primjene znanja, do stvaralačkog rješavanja problema.

2. DOMENA: UPRAVLJANJE SVOJIM UČENJEM

Upravljanje svojim učenjem podrazumijeva svjesnost učenika o svojim procesima učenja, samoanalizu i samovrednovanje učenja te sve njihove napore postavljanja ciljeva, aktivnog planiranja, nadgledanja i reguliranja kognitivnih aktivnosti tijekom procesa učenja, rješavanja problema ili izvršavanja zadataka. Ta znanja i vještine predstavljaju metakognitivni aspekt učenja. Pri učenju u različitim područjima pojavljuju se ponešto drugačije vještine i strategije upravljanja svojim učenjem (tzv. metakognitivne vještine). U svim situacijama učenja, a posebno pri rješavanju složenih, teških i novih zadataka, korištenje metakognitivnim vještinama značajno poboljšava učenje, omogućuje samostalnije i trajnije učenje kao i primjenu naučenoga u novim situacijama. Osim korištenja metakognitivnim vještinama, za upravljanje svojim učenjem važne su također učeničke implicitne ili eksplicitne ideje i uvjerenja o sebi kao učeniku, zadatcima, mogućim pristupima i strategijama učenja itd. Iako to učenikovo znanje nije uvijek točno, važno je zato što usmjerava učenikov doživljaj situacije učenja te predstavlja izvor iz kojeg crpi informacije o tome kako pristupiti učenju. Pri upravljanju svojim učenjem važnu ulogu ima i učenikovo neposredno subjektivno iskustvo učenja koje mu omogućava praćenje procesa i mijenjanje pristupa učenju, npr. u situacijama neuspjeha.

3. DOMENA: UPRAVLJANJE EMOCIJAMA I MOTIVACIJOM
U UČENJU

Motivacija i emocije prožimaju svaku situaciju učenja. Zbog toga je važno da okolina za učenje učenicima pruža mogućnost da prepoznaju vrijednost učenja za svoj život, razviju intrinzičnu motivaciju za učenje i postupno prepoznaju ona područja učenja za koja pokazuju osobit interes. Učenici kvalitetnije uče ako procjenjuju da će uspješno svladati određenu aktivnost ili sadržaj, ako je doživljavaju zanimljivom i vrijednom i ako vide njezinu svrhu i povezanost sa svojim životnim iskustvima. Uspješni učenici žele naučiti što više iz pojedinog područja, a nisu usmjereni isključivo na učenje radi ocjena ili postizanja boljeg uspjeha od drugih učenika. Njihovo zadovoljstvo u učenju i osjećaj ponosa zbog uspjeha u zadatku potaknut će razvoj interesa i ulaganje truda u buduće učenje. Iako se u školi učenici često susreću i sa zadacima koji su im manje zanimljivi i manje važni za život i koje će doživjeti preteškima, uspješni učenici znat će kako se potaknuti na učenje i tih sadržaja za koje nisu intrinzično motivirani te će ustrajati i u takvim zadacima usprkos poteškoćama. Nasuprot tomu, neugodne emocije, osjećaj nekompetentnosti i izostanak interesa dovest će do neuspjeha u učenju jer će učenici u takvim situacijama izbjegavati ulaganje truda koji im je potreban da uspiju. Učenici koji uspijevaju regulirati svoje emocije i održavati motivaciju ulažu više energije i bolje se koriste svojim kapacitetima za učenje.

4. DOMENA: STVARANJE OKRUŽJA ZA UČENJE

Za uspješno učenje važno je da učenici razviju vještinu stvaranja prikladnoga fizičkog i socijalnog okružja koje poticajno djeluje na učenje. Organizacija fizičkog okružja, poput organizacije prostora i uvjeta za učenje, čini učenje ugodnijim te poboljšava koncentraciju i motivaciju. Važno je da učenici razvijaju fleksibilnost te da se mogu prilagoditi i uspješno učiti i u okolini koja nije idealna za učenje. Prije početka učenja učenik organizira prostor za učenje, prilagođava uvjete okoline sebi ili sebe tim uvjetima, prema potrebi ih mijenja i na kraju vrednuje učinkovitost okružja za buduće učenje. Učenje se često odvija u socijalnom okružju i učenik tijekom učenja procjenjuje resurse koje ono nudi. Za uspješnu interakciju sa socijalnom okolinom učenik treba razvijati socijalne vještine: aktivno slušanje, pregovaranje, poštivanje pravila, uvažavanje drugih, zauzimanje za sebe, suradnju itd. One se razvijaju i jačaju u suradničkom učenju (dijalog, rad u paru, rad u skupini...) kao važnom obliku aktivnog učenja. Suradničko učenje povećava spremnost za izbor izazovnijih zadataka, ustrajnost, motivaciju, prijenos znanja na nove situacije i razvija metakognitivne vještine, a time djeluje i na učenička postignuća. Na kraju, učenik treba znati procijeniti kada treba pomoć i podršku te ju potražiti od učitelja, vršnjaka i/ili roditelja. Svaki od njih na osobit način doprinosi iskustvu učenja.

D. ODGOJNO-OBRAZOVNA OČEKIVANJA PO
ODGOJNO-OBRAZOVNIM CIKLUSIMA I DOMENAMA
TE KLJUČNI SADRŽAJI

Razrada po odgojno-obrazovnim ciklusima

U tablicama su očekivanja označena troslovnom kraticom međupredmetne teme - uku, zatim oznakom domene, primjerice A, brojčanom oznakom ciklusa 1 - 5 te brojčanom oznakom očekivanja unutar domene i ciklusa.

E. UČENJE I POUČAVANJE MEĐUPREDMETNE TEME UČITI KAKO UČITI

Međupredmetna tema Učiti kako učiti usmjerena je na razvoj samostalnog, odgovornog i uspješnog učenika u procesu stjecanja znanja, vještina i stavova. Ostvarenje zadanih ciljeva međupredmetne teme Učiti kako učiti podrazumijeva učenika koji traži informacije i koristi se njima u svojoj okolini, koristi se raznovrsnim strategijama učenja uz primjenu suvremenih informacijskih i komunikacijskih tehnologija kako bi aktivno stvarao nove ideje i koncepte na temelju sadašnjeg i/ili ranijeg iskustva. Učenik uči s razumijevanjem, što uključuje proces reorganizacije sadržaja, odnosno razmišljanje i rješavanje problema. Učenik isprobava različite strategije učenja, procjenjuje njihovu učinkovitost i koristi se njima ovisno o situaciji. Učenik je motiviran za učenje, regulira emocije s ciljem poticanja učenja. Stvara prikladno okružje koje mu omogućuje da svoju pažnju potpuno usmjeri na učenje. Kako bi što uspješnije učio, učenik stvara pozitivne interakcije sa svojim vršnjacima i drugim osobama u školi i izvan nje.

Uloga je učitelja poticanje aktivnog učenja. Nastavu valja usmjeriti na učenika i poticanje preuzimanja odgovornosti učenika za svoje učenje. Učitelji mogu utjecati na učenička socijalna i intelektualna iskustva na različite načine, svojim stavovima, vjerovanjima i očekivanjima te ponašanjem u razrednoj interakciji. Da bi bio uspješan u poticanju učenja, učitelj treba imati pozitivne stavove o učenju, pozitivna i visoka (prikladna) očekivanja, vjerovati da učenik može ostvariti uspjeh u učenju, i sam biti uspješan "učenik". Učitelj poučavanje prilagođava potrebama, osobinama i interesima učenika. To znači da bira sadržaje i aktivnosti primjerene razvojnoj razini učenika (one koje može riješiti uz malu pomoć učitelja). Uloga je učitelja osigurati pomoć i podršku pri učenju, a ta pomoć i podrška smanjuju se sve većom samostalnošću učenika u učenju, dok u konačnici njegovo učenje ne postane samostalno i samoregulirano. Učitelj potiče učenje i razvoj aktivnim poučavanjem, odnosno uporabom strategija i tehnika poučavanja kojima osigurava interakciju učenika sa sadržajima učenja, drugim učenicima i s učiteljem.

Učenje i poučavanje međupredmetne teme Učiti kako učiti ne zahtijeva dodatne, specifične materijale i izvore, posebno okružje ni značajno dodatno vrijeme za učenje. Budući da se poučavanje te međupredmetne teme provodi u svim predmetima, s pomoću konkretnih aktivnosti i sadržaja te je neodvojivo od iskustva učenja, zahtijeva pripremu učitelja i stručnih suradnika za aktivno poučavanje (suradničko učenje, radionički, iskustveni tip nastave, debate, igranje uloga, diskusije, rješavanje problema) ili učenje izvan učionice (samostalni ili istraživački projekti u skupini, izvještaji, rad u školskoj knjižnici, terenska nastava, posjeti ustanovama, putovanja, promatranje okoline). Takvi oblici rada pomažu u aktiviranju učenika, pobuđivanju pažnje i interesa, otkrivanju vrijednosti učenja i znanja, poticanju motivacije i smanjenju neugodnih emocija te pozitivnim stavovima prema učenju i školi. Također potiču učenje kroz igru, učenje otkrivanjem, razvoj kreativnog, kritičkog i divergentnog mišljenja, rješavanja problema, razvoj vještina komunikacije, argumentirane rasprave, asertivnost, uvažavanje drugih, suradnje, aktivno slušanje itd. Aktivno učenje učitelj potiče kreiranjem razrednog okružja, situacija učenja, ali i izravnim poučavanjem strategija učenja i strategija upravljanja svojim učenjem. Učitelj najprije sam pokazuje primjenu neke strategije, objašnjava kada, kako i zašto se koristi tom strategiju, odnosno objašnjava što radi i zašto to radi. Nakon toga učenici na sličnom materijalu primjenjuju strategiju uz vodstvo učitelja. U sljedećoj fazi učitelj povećava razinu odgovornosti učenika te učenici strategiju uvježbavaju na novim sadržajima. Na kraju učenici primjenjuju novo znanje (strategiju) u nepoznatim i novim situacijama. Na primjer, ako učitelj želi poučiti učenike strategiji strukturiranja teksta, nakon čitanja teksta izdvaja ključne pojmove, objašnjava u kakvu su međusobnom odnosu ti pojmovi te naglašava strukturu teksta koju može i grafički prikazati. Nakon demonstracije učenici sami strukturiraju sadržaj i izrađuju grafički prikaz, a učitelj ih nadgleda, daje upute i ispravlja. Nakon te vođene vježbe učenici različitim zadatcima samostalno uvježbavaju strategiju. Kako bi učenici ovladali tim strategijama, važno im je osigurati dovoljno vremena i prilika za učestalo uvježbavanje kako bi se mogli kasnije koristiti njima u novim situacijama.

Učitelj se također za poticanje aktivnog učenja može koristiti informacijsko-komunikacijskom tehnologijom, ne samo za pristup informacijama, komunikaciju i prezentacije nego i za stvaranje interaktivnog okružja za učenje; s pomoću različitih sustava upravljanja učenjem omogućuje uvježbavanje, rješavanje problema, simulacijsko učenje, učenje temeljeno na igri, provjeru znanja i vještina itd.

Primjena strategija učenja i upravljanja informacijama potiče se onda kada se u svakodnevnom odgojno-obrazovnom procesu kreiraju situacije učenja u kojima učenik:

pronalazi i vrednuje različite izvore informacija i različite vrste informacija te se njima koristi

koristi se različitim materijalima za učenje

rješava raznolike, relativno složene probleme primjerene njegovoj dobi, koji su često takvi da postoje različiti pristupi rješavanju (a ne samo jedan standardni način) ili različita rješenja

koristi se postojećim znanjima, ima dovoljno vremena i prilika za povezivanje novih iskustava učenja s postojećima i uspješnu obradu i transformaciju informacija u novo znanje

ovladava tehnikama održavanja pažnje i strategijama pamćenja

ovladava strategijama učenja u različitim područjima učenja (npr. čitanje, pisanje, rješavanje problema)

ima mogućnost izbora aktivnosti i sadržaja učenja i donošenja odluka o pristupima učenju

argumentirano raspravlja i obrazlaže svoje mišljenje

kritički prosuđuje informacije, rješava probleme i donosi zaključke

odgovara na pitanja kojima se potiče razumijevanje, analiza, sinteza, kritičko razmišljanje, prosuđivanje i primjena znanja, a ne samo reprodukcija informacija

ima priliku postavljati pitanja drugima

ima priliku izraziti svoje mišljenje, propitivati, raspravljati, uspoređivati i vrednovati različite perspektive

osjeća se slobodnim griješiti; uči iz pogrešaka koje se vide kao poticaj i prilika za učenje te preuzimanje kontrole nad svojim učenjem

stvara originalne poveznice i ideje na temelju kojih primjenjuje svoja znanja u različitim situacijama i okružjima

ima priliku isprobavati različite pristupe i istraživati različite ideje

ima priliku svoje znanje i vještine predstaviti drugima na različite načine.

Upravljanje svojim učenjem u učenika se razvija onda kad se u redovitom procesu učenja i poučavanja on uključuje u aktivnosti u kojima:

ima mogućnost preuzeti inicijativu

ima priliku i poticaj za razmišljanje o svojem učenju

verbalizira svoje planove, strategije, korake pri rješavanju zadataka ili pri učenju

ima priliku postavljati realne i ostvarive ciljeve učenja te uvidjeti svrhu učenja

prati svoj napredak k ostvarivanju ciljeva učenja (provjerava razumijevanje i rješenja, otkriva pogreške, prilagođava pristup učenju, procjenjuje učinkovitost odabranog pristupa)

analizira i vrednuje proces i ishode svojeg učenja

ima priliku procjenjivati uratke drugih učenika

analizira uzroke uspjeha ili neuspjeha s obzirom na trud koji je uložio u učenje (npr. "Dobio sam lošu ocjenu jer nisam dovoljno učio." ili "Uložio sam napor u učenje i naučio sam.")

dobiva pravodobne i konkretne povratne informacije koje su usmjerene na unaprjeđivanje procesa učenja i motivacije za učenje.

Učitelj podržava učenika u razvoju strategija upravljanja emocijama i motivacijom tako što:

učenicima daje priliku da preispituju vrijednost učenja i ulogu učenja u svojem životu

vjeruje da učenik može svladati zadatak i to pokazuje, odnosno ima pozitivna i prikladna, ali dovoljno visoka, očekivanja od svih učenika

osigurava učenicima iskustvo uspjeha tako što im daje zanimljive, izazovne i prikladne zadatke u skladu s njihovim potrebama i interesima

učenicima daje priliku da razviju pozitivna očekivanja i vjerovanja o sebi (vjerovanja da imaju kontrolu nad zadatkom/učenjem i da mogu ostvariti uspjeh)

potiče ih da preispitaju svoja uvjerenja o učenju (npr. da se uči samo u školi i za ocjenu, da naučeno neće trebati kasnije u životu itd.)

jasno iznosi ciljeve poučavanja/učenja za pojedini nastavni sat i kriterije za procjenu njihove ostvarenosti, što omogućuje učenicima jasan uvid u to što i zašto uče te što se od njih očekuje

potiče učenike da osvijeste svoje potrebe u učenju i u skladu s njima postave ciljeve

daje priliku učenicima da sadržaje i situacije učenja povežu sa svojim iskustvima i interesima

daje podršku pri svladavanju teškoća i potiče ustrajnost na zadatku

potiče na ulaganje truda u učenju i stvaranje veze između ulaganja truda i uspjeha u učenju te potiče na razvoj vještina samomotiviranja

podržava učenike da usvoje strategije samonagrađivanja te potiče pozitivne emocije u učenju

daje podršku učenicima da razviju strategije reguliranja straha od ispitivanja i drugih neugodnih emocija povezanih s učenjem.

Stvaranje okružja za učenje učitelj potiče tako što omogućuje:

razredno okružje koje je ugodno i pruža podršku te učenike ohrabruje za suradnju, traženje pomoći i uzajamnu podršku pri učenju

pripremu potrebnih materijala za učenje

razgovor o utjecaju okoline na učenje, odnosno o tome kako urediti prostor za uspješno učenje

planiranje vremena za izvođenje zadatka, izradu učeničkih planova učenja i rasporeda vremena potrebnog za određene aktivnosti

zadatke koji zahtijevaju suradnju među učenicima i projekte u kojima učenici imaju priliku za suradničko učenje, postavljanje zajedničkih ciljeva te ravnopravno sudjelovanje učenika koji imaju različite sposobnosti i pristupe učenju

aktivno slušanje učenika, zauzimanje za sebe, poštivanje mišljenja drugih, nenasilno rješavanje konflikata

sudjelovanje učenika u dogovaranju razrednih pravila

traženje pomoći u učenju od učitelja, roditelja, drugih učenika, stručnih suradnika.

Osim učitelja pomoć u stjecanju kompetencije Učiti kako učiti pružaju stručni suradnici (psiholozi, pedagozi, knjižničari, stručnjaci edukacijsko-rehabilitacijskog profila) pomažući učiteljima u radu u skupini ili pojedinačnom radu s učenicima te zajedničkim radom na projektnim i drugim školskim aktivnostima. Svatko od njih u području svojih stručnih kompetencija pomaže učenicima u razvijanju strategija uspješnog učenja.

Od posebne je važnosti uključenost roditelja i skrbnika te odgajatelja u učeničkim domovima, koji učenike motiviraju za učenje i potiču ih na usvajanje uspješnih strategija učenja (planiranja učenja, organizacije vremena, organizacije okružja za učenje i slično) surađujući i razmjenjujući informacije s učiteljima i stručnim suradnicima. Suradnja roditelja, skrbnika, učitelja i stručnih suradnika temelji se na partnerskom odnosu.

Poticanje aktivnog učenja škola može organizirati u suradnji s drugim institucijama (knjižnicama izvan škole, muzejima, kazalištima i slično). Ravnatelj i osnivač škole trebaju osigurati preduvjete i resurse za aktivno poučavanje (usavršavanje odgojno-obrazovnih radnika, uređenje i osuvremenjivanje škole, provođenje planiranih aktivnosti itd.). Svi sudionici uključeni u poticanje aktivnog učenja, svaki u svojem području djelovanja, zajednički rade na ostvarenju cilja, a to je razvoj samostalnog, odgovornog i uspješnog učenika spremnog na cjeloživotno učenje.

F. VREDNOVANJE U MEĐUPREDMETNOJ TEMI UČITI KAKO UČITI

Očekivanja definirana kurikulumom međupredmetne teme Učiti kako učiti podržavaju usvajanje odgojno-obrazovnih ishoda u svim predmetima, ali i u samostalnom neformalnom i informalnom učenju u izvanškolskom kontekstu. Stoga se većina odgojno-obrazovnih očekivanja te međupredmetne teme može izravno ugraditi (učiti, poučavati i vrednovati) u predmetne kurikulume u svim razredima pojedinih odgojno-obrazovnih ciklusa. To znači da se ostvarivanje odgojno-obrazovnih očekivanja međupredmetne teme Učiti kako učiti vrednuje u svakom predmetu. Razredniku i stručnim suradnicima ostavlja se ipak mogućnost ostvarivanja i vrednovanja manjeg dijela postavljenih odgojno-obrazovnih očekivanja izvan redovite nastave. Ako je neko očekivanje ostvareno u korelaciji dvaju ili više predmeta, u integriranoj nastavi, projektnoj nastavi ili u školskoj knjižnici, onda će i vrednovanje biti provedeno suradnički.

Ostvarivanjem odgojno-obrazovnih očekivanja kurikuluma međupredmetne teme Učiti kako učiti učenici se osposobljavaju za učinkovito i trajno samostalno učenje i samovrednovanje. Stoga se ostvarivanje očekivanja te međupredmetne teme vrednuje, u prvome redu, u okviru pristupa vrednovanja za učenje i vrednovanja kao učenja. Ti pristupi podrazumijevaju da je u razredu uspostavljena poticajna atmosfera temeljena na učinkovitoj komunikaciji i interakciji učenika i učitelja, kao i učenika međusobno. Također, ti pristupi podrazumijevaju jasne i transparentne ciljeve i ishode učenja koji su poznati i učeniku, a ne samo učitelju.

Vrednovanje za učenje

Vrednovanje za učenje podrazumijeva praćenje i usmjeravanje procesa učenja i poučavanja za vrijeme njegova odvijanja. Učenik prati svoj napredak i procjenjuje uspješnost čime se koristi za poboljšanje procesa učenja (prema potrebi mijenja učenje, npr. upotrebljava druge strategije učenja, oslanja se na druge izvore informacija itd.).

Učitelj provjerava uspješnost poučavanja i učenja, procjenjuje spremnost učenika za određeni oblik učenja, daje učeniku pravovremenu i konstruktivnu povratnu informaciju o napretku i uspješnosti učenja te potiče autonomiju učenika u budućem učenju. Također, na temelju prikupljenih informacija iz tog procesa učitelj planira i unapređuje buduće poučavanje.

Od učitelja se očekuje kreativnost u pronalaženju i osmišljavanju optimalnih metoda i tehnika koje odražavaju načela vrednovanja za učenje i koje se mogu uklopiti u svakodnevno učenje i poučavanje, a kojima se osiguravaju uvjeti za učenikovo doživljavanje uspjeha s ciljem jačanja učeničke samoefikasnosti.

Vrednovanje kao učenje

U okviru vrednovanja kao učenja učeniku se osigurava potrebno vrijeme za razmišljanje i refleksiju o učenju te samovrednovanje. Također, organiziraju se konzultacijski sastanci s učenicima o učenju na kojima se vode ciljani razgovori o učenju i rezultatima učenja. Učenika se potiče na vođenje dnevnika učenja. Učenik i učitelj zajedno razvijaju učenikov pojedinačni plan učenja.

Moguće su metode i tehnike u okviru vrednovanja kao učenja:

samorefleksija/samoanaliza - tj. razvoj i praćenje postizanja svojih ciljeva učenja

samovrednovanje - učenik je aktivno uključen u promatranje, nadgledanje i reguliranje svojeg procesa učenja te oblikovanje povratne informacije o tijeku i napretku u tom procesu; može uključivati vođenje zabilješki, razmišljanje naglas prilikom učenja i rješavanja zadatka i sl.

vršnjačko vrednovanje - učenik je aktivno uključen u vrednovanje učenja svojih vršnjaka te im pomaže u promatranju, nadgledanju i reguliranju procesa učenja vršnjačkom povratnom informacijom

različite kombinacije samovrednovanja, vršnjačkog vrednovanja i učiteljeva vrednovanja - npr. nakon učenikovih komentara mogu uslijediti komentari ostalih učenika ili komentari učitelja.

U skladu sa svim navedenim, ostvarivanje očekivanja u međupredmetnoj temi Učiti kako učiti zasebno se ne ocjenjuje. Ostvarivanje očekivanja te međupredmetne teme olakšat će učenicima učenje u školi i izvan škole te tako rezultirati i boljim postignućima u nastavnim predmetima i odgojno-obrazovnim područjima. O usvojenosti odgojno-obrazovnih postignuća te međupredmetne teme u kontekstu pojedinog predmeta formalno se izvješćuje na razini učenika na kraju pojedinog odgojno-obrazovnog razdoblja (listama procjene elemenata generičkih kompetencija, odnosno kvalitativnim osvrtom u 1. i 2. ciklusu).

# data[].attributes.attachment_link.title
Odluka o donošenju kurikuluma za međupredmetnu temu Učiti kako učiti za osnovne i srednje škole u Republici Hrvatskoj

# data[].attributes.attachment_link.description
MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA 154 Na temelju članka 27. stavka 9. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi ("Narodne novine", broj: 87/08, 86/09, 92/10, 105/10 - ispravak, 90/11, 16/12, 86/12, 94/13, 152/14, 7/17 i 68/18) ministrica znanosti i obrazovanja donosi ODLUKU O DONOŠENJU KURIKULUMA ZA MEĐUPREDMETNU TEMU UČITI KAKO UČITI ZA OSNOVNE I SREDNJE ŠKOLE U REPUBLICI HRVATSKOJ I.