# data[].attributes.body
IMO:n tärkemmät asiakirjat ovat
-Yleissopimukset (Conventions)
-Pöytäkirjat (Resolutions)
-Tarkistukset ( Amendments )
-Suositukset, koodit ja ohjeet (Recommendations, codes, and guidelines)
-Päätöslauselmat ( Protocols )

# data[].attributes.body
IMO on julkaissut 30 yleissopimusta neljässä eri osa-alueessa. Osa-alueet ovat:
Maritime safety
Marine polluttion
Liability and compensation
Other subjects

# data[].attributes.body
Pääkomitea ja samalla tärkein toimielin on Maritime safety comittee ja sen työtä tukee seitsemän alakomiteaa

Alakomiteat:

-Lastien ja konttien kuljetus (CCC)
-Laivan suunnittelu ja rakentaminen (SDC)
-IMO: n välineiden täytäntöönpano (III)
-Navigointi, viestintä, etsintä ja pelastus (NCSR)
-Ihmisen elementit, koulutus ja vahdinhoito (HTW)
-Laivajärjestelmät ja -laitteet (SSE)
-Saastumisen ehkäisy ja torjunta (PPR)

# data[].attributes.body
Vuonna 1978  solmittu STCW-yleissopimus antoi  perusteet  kansainvälisellä tasolla perusvaatimuksille  liittyen merenkulkijoiden koulutukseen, pätevyysasiakirjoihin sekä vahdinpitoa koskeviin perusvaatimuuksiin.

STCW-yleissopimuksen luvut:
1.luku: Yleiset säännökset
2.luku: Päällikkö ja kansiosasto
3.luku: Koneosasto
4.luku: Radioviestintä ja radiohenkilöstö
5.luku: Erikoistyyppisten alusten henkilöstöä koskevat erityiskoulutusvaatimukset
6.luku: Hätä, työturvallisuus, sairaanhoito-ja selviytymistoiminnot
7.luku: Vaihtoehtoinen sertifiointi
8.luku: Vahtipalvelus

# data[].attributes.body
SOLAS on IMO:n hallinnoima kansainvälinen yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä. Sopimus aloitettiin 1914 ja sen on allekirjoittanut 164 valtiota. SOLAS on tärkein kappamerenkulun turvallisuutta ohjaava yleissopimus. Se asettaa minimi vaatimukset kaikille allekirjoittaneen lippuvaltion lipun alla kulkeville aluksille (poislukien sota-alukset) Turvallisuuden eri osa-alueilla: Välineistö, toiminta, aluksen rakenne.

Sopimuksessa on 14 eri aihealuetta käsittelevää lukua. Voimassa oleva pääsopimus on vuodelta 1974, johon IMO julkaisee sopimusvaltioita velvoitttavia tarkennuksia aika ajoin.

SOLAS luvut

Chapter I - General Provisions

Chapter II-1 - Construction - Subdivision and stability, machinery and electrical installations

Chapter II-2 – Fire prevention, fire detection and fire extinction

Chapter III - Lifesaving appliances and arrangements

Chapter IV - Radio communications

Chapter V – Safety of Navigation

Chapter VI – Carriage of Cargoes

Chapter VII – Carriage of dangerous goods

Chapter VIII - Nuclear ships

Chapter IX - Management for the Safe Operation of Ships

Chapter X – Safety measures for high-speed craft

Chapter XI-1 - Special measures to enhance maritime security

Chapter XI-2 - Special measures to strengthen shipping security

Chapter XII - Additional security measures for bulk carriers

Chapter XIII – Verification of compliance

Chapter XIV - Safety measures for ships operating in polar waters.

# data[].attributes.body
IMO:n organisaatio koostuu neuvostosta ja viidestä pääkomiteasta. Viisi pääkomiteaa ovat: meriturvallisuuskomitea, meriympäristön suojelukomitea, oikeudellinen komitea, teknisen yhteistyön komitea sekä avustuskomitea. Lisäksi useat alakomiteat avustavat ja tukevat tärkeimpien teknisten pääkomiteoiden työtä.

# data[].attributes.body
Kansainvälinen yleissopimus alusten aiheuttaman saastuttamisen ehkäisemisestä vuonna 1973. IMO:n alainen sopimus.

MARPOL 73/78 -yleissopimus

Liite I Öljy- ja öljytuotteet

Liite II Irtolastina kuljetettavat vaaralliset nestemäiset aineet

Liite III Meriympäristölle vaaralliset pakatut aineet

Liite IV Alusten käymäläjätevedet

Liite V Kiinteät jätteet

Liite VI Ilmansuojelu

Myös muita sopimuksia MARPOL:iin  liittyen:
-Painolastivesi
-Myrkkymaalit pohjassa
-Laivojen kierrätys

# data[].attributes.body
''Valtiosta riippumattomat kansainväliset järjestöt", joilla on neuvoa antava/konsultoiva asema IMO:ssa.

Listä järjestöistä linkin takana:
https://www.imo.org/en/OurWork/ERO/Pages/NGOsInConsultativeStatus.aspx

# data[].attributes.body
Järjestöt jotka ovat sopineet yhteissopimuksen IMO:n kanssa.

Pitkä lista linkin takaa:
https://www.imo.org/en/OurWork/ERO/Pages/IGOsWithObserverStatus.aspx

# data[].attributes.body
ISPS (International Ship and Port Facility Security Code) on säännöstö, jonka tavoitteena on lisätä turvallisuutta aluksilla ja satamissa. Säännöstön on laatinut Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO). ISPS-säännöstö on liitetty kansainväliseen SOLAS-sopimukseen (luku XI-2 "Special measures to enhance maritime security") ja se on toimeenpantu EU:n turvatoimiasetuksella (EY) N:o 725/2004.

Ketä koskee?
SPS-turvasäännöstöä sovelletaan seuraaviin kansainvälisessä liikenteessä oleviin aluksiin:

matkustaja-alukset, mukaan lukien suurnopeusmatkustaja-alukset

lastialukset, mukaan lukien suurnopeusalukset, joiden bruttovetoisuus on yli 500

liikkuvat porausyksiköt rannikon edustalla

näitä kansainvälisillä reiteillä liikennöiviä aluksia palvelevat satamarakenteet.

ISPS-säännöstö ei koske sota-aluksia, merivoimien tukialuksia tai muita aluksia, jotka ovat sopimushallituksen omistuksessa tai käytössä ja jotka liikennöivät vain valtion palveluksessa ei-kaupallisessa tarkoituksessa.

Hyväksytty aluksen turvasuunnitelma ja kansainvälinen turvatodistus myönnetään alukselle, joka täyttää turvavaatimukset.

Turvatasot:

Turvataso 1 tarkoittaa tasoa, jolla ylläpidetään jatkuvasti asianmukaisia suojaavia vähimmäisturvatoimenpiteitä.

Turvataso 2 tarkoittaa tasoa, jolla ylläpidetään tietyn aikaa asianmukaisia suojaavia lisäturvatoimenpiteitä turvavälikohtauksen kohonneen riskin vuoksi.

Turvataso 3 tarkoittaa tasoa, jolla ylläpidetään rajoitetun ajan suojaavia erityistoimenpiteitä, kun turvavälikohtaus on todennäköinen.

# data[].attributes.body
Konossementti, eli merirahtikirja on kansainväliseen kauppaoikeuteen kuuluva asiakirja. Se on käytännössä rahdinkuljettajan tai hänen edustajansa lastinantajalle antama todiste kuljetussopimuksesta ja kuljetettavan tavaran vastaanottamisesta tai lastauksesta. Lisäksi se toimii sitoumuksena kuljettaa vastaan otettu tavara määränpäähänsä ja luovuttaa se alkuperäisen konossementin esittäjälle.

# data[].attributes.body
Merivakuutuksella katetaan rahdille, alukselle rahdin liikuttamiseen ja lastaamiseen liittvän omaisuuden (konttiterminaalit, satamat, öljysäilijoiden ja putkistojen) vahinkojen kulut lähtöpaikan ja määränpään välillä. sekä merionnettomuuksien ja niihin liittyvän vastuiden kulut.

Merivakuuttaminen on maailman vanhin kehittynyt vakuuttamisen muoto ja kuten moni muukin merenkulku, sen kehityksen juuret löytyvät Englannista, josta ovat lähtöisin suuret vakuutusyhtiöt kuten Lloyds.

Nykyään yksittäisen aluksen ja sen lastin vakuutuksen korvausvastuut ovat niin suuria, ettei yksittäiset vakuutusyhtiöt pysty niitä yksin takaamaan. On tyypillistä, että alus ja lasti vakuutetaan erikseen ja vakuuttamiseen ottaa osaa useampi vakuutusyhtiö, jotka ovat vastuussa vain omasta osuudestaan, eivätkä vastaa muista osuuksista jos niiden vakuuttajat ovat maksukyvyttömiä.

Tunnettu suomalainen merivakuutustoimija on vakuutusyhtiö Alandia.

# data[].attributes.body
HELCOM eli Helsingin komissio on yhdeksän Itämeren rantavaltion ja EU:n tekemä sopimus Itämeren ympäristön suojelemisesta. Mukana ovat Latvia, Liettua, Puola, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska, Venäjä ja Viro.

Helsingin sopimuksen ensimmäinen versio astui voimaan vuonna 1980 ja nykyisen version päivitykset ovat vuodelta 1992. Sopimus velvoittaa vähentämään kuormitusta kaikista päästölähteistä, suojelemaan meriluontoa ja säilyttämään lajien monimuotoisuutta.

HELCOM julkaisi vuonna 2007 toimintaohjelman BSAP, Itämeren suojelun toimintaohjelma jonka tavoitteena on parantaa Itämeren ekologista tilaa mm. typpi ja fosfori päästöjä vähentämällä, merenkulun onnettomuuksia ja vuotoja vähentämällä, biodiversiteettiä ja luonnon suojelua parantamalla