# data[].attributes.headline
גבעת התחמושת:

# data[].attributes.subject
גבעת התחמושת:

# data[].attributes.body
מילות השיר:
היה אז בוקר היום השני למלחמה בירושלים.
האופק החוויר במזרח, היינו בעיצומו של הקרב על גבעת התחמושת.
לחמנו שם מזה שלוש שעות.
התנהל קרב עקשני, קטלני, הירדנים נלחמו בעקשנות.
זה היה יעד מבוצר בצורה בלתי רגילה.
בשלב מסוים של הלחימה נשארו לידי ארבעה חיילים בלבד.
עלינו משם בכח של שתי פלוגות.
לא ידעתי היכן האחרים, כיוון שהקשר עם דודיק המ"פ ניתק עוד בתחילת הקרב.
באותו רגע חשבתי שכולם נהרגו.

בשתיים, שתיים ושלושים
נכנסו דרך הטרשים
לשדה האש והמוקשים
של גבעת התחמושת.

מול בונקרים מבוצרים
ומרגמות מאה עשרים
מאה וכמה בחורים
על גבעת התחמושת.

עמוד השחר עוד לא קם
חצי פלוגה שכבה בדם
אך אנו כבר היינו שם
בגבעת התחמושת.

בין הגדרות והמוקשים
השארנו רק את החובשים
ורצנו אבודי חושים
אל גבעת התחמושת.

באותו רגע נזרק רימון מבחוץ.בנס לא נפגענו.
חששתי שהירדנים יזרקו רימונים נוספים.
מישהו היה צריך לעלות למעלה ולהשגיח.
לא היה לי זמן לשאול מי מתנדב, שלחתי את איתן.
איתן לא היסס לרגע, עלה למעלה והתחיל להפעיל את המקלעון.
לפעמים היה עובר אותי והייתי צריך לצעוק לו שיישאר בקו שלי.
ככה עברנו איזה שלושים מטר.
איתן היה מחפה מלמעלה ואנחנו טיהרנו את הבונקרים מבפנים,
עד שנפגע בראשו ונפל פנימה.

ירדנו אל התעלות
אל הכוכים והמסילות
ואל המוות במחילות
של גבעת התחמושת.

ואיש אי אנה לא שאל
מי שהלך ראשון נפל
צריך היה הרבה מזל
על גבעת התחמושת.

מי שנפל נסחב אחור
שלא יפריע לעבור
עד שנפל הבא בתור
על גבעת התחמושת.

אולי היינו אריות
אך מי שעוד רצה לחיות
אסור היה לו להיות
על גבעת התחמושת.

החלטנו לנסות לפוצץ את הבונקר שלהם בבזוקה.
הבזוקה עשתה כמה שריטות לבטון.
החלטנו לנסות בחומר נפץ. חיכיתי מעליהם עד שחזר הבחור עם חומר הנפץ.
הוא היה זורק לי חבילות חבילות, ואני הייתי מניח את החבילות אחת אחת בפתח
הבונקר שלהם.
להם היתה שיטה: קודם זרקו רימון, אחר כך ירו צרור, אחר כך נחו.
אז בין צרור לרימון, הייתי ניגש לפתח הבונקר שלהם ושם שם את חומר הנפץ.
הפעלתי את חומר הנפץ והתרחקתי כמה שיכולתי.
היו לי ארבעה מטר לתמרן, כי גם מאחורי היו לגיונרים.
אני לא יודע למה קיבלתי צל"ש, בסך הכל רציתי להגיע הביתה בשלום.

בשבע, שבע ועשרים
אל בית הספר לשוטרים
אספו את כל הנשארים
מגבעת התחמושת.

עשן עלה מן הגבעה
השמש במזרח גבהה
חזרנו אל העיר שבעה
מגבעת התחמושת.

חזרנו אל העיר שבעה
עשן עלה מן הגבעה
השמש במזרח גבהה
על גבעת התחמושת.

על בונקרים מבוצרים
ועל אחינו הגברים
שנשארו שם בני עשרים
על גבעת התחמושת.

# data[].attributes.headline
הקרב על גבעת

# data[].attributes.body
הקרב על גבעת התחמושת                        גבעת התחמושת הוא הכינוי שניתן למוצב ירדני בצפון ירושלים, שבו התחולל קרב קשה במלחמת ששת הימים. המתחם הוקם על ידי הבריטים בתחילת שנות השלושים של המאה העשרים כבונקר לאחסון התחמושת של בית הספר לשוטרים שעמד סמוך למקום, על גבעה בגובה 797 מטרים מעל פני הים שהיא שלוחה של הר הצופים מכיוון צפון-מערב. לאחר מלחמת העצמאות נותר המתחם בשליטת ירדן, עד לכיבושו במלחמת ששת הימים, בלילה שבין 5 ביוני ל-6 ביוני 1967. כיום נמצא על שרידי המוצב אתר הנצחה ממלכתי.

# data[].attributes.headline
יורם טהרלב מחבר השיר

# data[].attributes.subject
יורם טהרלב מחבר השיר

# data[].attributes.headline
מידע אודות מ

# data[].attributes.body
מידע אודות מוזיאון גבעת התחמושת:
אתר המורשת וההנצחה הלאומי "גבעת התחמושת" משמר את ייחודו של המקום מזה ודואג לפתח מערכי הדרכה חינוכיים ומגוונים לתלמידי בתי הספר, לחיילי צה"ל ולקהל הרחב. לאחרונה פיתחנו מערך  ייחודי לתלמידי כיתות י"א – י"ב שהותאם במיוחד לפיתוח מנהיגות ואחריות לקראת שירות משמעותי בצה"ל.

הפעילות נעשית בשיתוף עם היחידה הצבאית "מחצבי"ם" המכשירה מפקדים בכירים בתחום מנהיגות חינוכית צבאית בירושלים.

ההדרכות מתבצעות ע"י המדריכים המיומנים של גבעת התחמושת ובליווי לוחמי ומפקדי עבר והווה. במהלך ההדרכות התלמידים ייחשפו לסביבה ייחודית שמטרתה להעצים את החוויה האישית ולהגביר את המוטיבציה לשירות משמעותי ותחושת השייכות וההזדהות עם המערכת הצבאית בפרט ומדינת ישראל בכלל.

# data[].attributes.headline
מוזיאון גבעת התחמושת

# data[].attributes.body
מוזיאון גבעת התחמושת

# data[].attributes.headline
מידע על יורם טהרלב [מחבר השיר] 

# data[].attributes.subject
מידע על יורם טהרלב [מחבר השיר] 

# data[].attributes.body
יורם טהרלב (נולד ב-24 בינואר 1938) הוא משורר, פזמונאי, סופר וסטנדאפיסט ישראלי. שיריו הולחנו ובוצעו על ידי טובי היוצרים והמבצעים, ונחשבים להיסטוריה המזומרת של ההווי הישראלי.

# data[].attributes.body
הרקע לכתיבת השיר:
הקרב על גבעת התחמושת הונצח בשיר בשם "גבעת התחמושת" שכתב יורם טהרלב כמה חודשים לאחר המלחמה והלחין יאיר רוזנבלום. טהרלב התבסס בכתיבתו על טקסטים מגיליון מיוחד של עיתון במחנה בו סופרו סיפוריהם של מקבלי הצל"שים במלחמה. חלק מהטקסטים המתארים את הקרב מנקודת מבטם של החיילים אף שולבו בשיר בהקראה מהירה ודינמית בין קטעי השירה. עם זאת, תיאור הקרב בשיר אינו נאמן למציאות.

# data[].attributes.body
מבנה השיר:

השיר עצמו בנוי מבתים אחדים שביניהם המונולוגים של החייל המתאר את הקרב. כל בית מורכב מארבע שורות - שלוש שורות עם חריזה ושורה רביעית המסתיימת במילים "גבעת התחמושת". מקצב לירי זה משתלב היטב עם לחנו יוצא הדופן של השיר. רוזנבלום הלחינו במקצב שישה רבעים ובקצב מהיר מאוד, בניגוד לכל שירי הלהקות הצבאיות עד אז שהיו בעלי אופי מלודי יותר ואיטי. החוקר אלי אשד משווה את הלחן לקצב הקרב ההוא ומסביר את איכויותיו כך:

"רוזנבלום הצליח לשלב את המילים בלחן הקצבי המיוחד שאינו בולע את הטקסט כפי שקורה לפזמונים רבים שבהם המוזיקה מבליעה לחלוטין את המילים במיוחד את אלו המסובכות והמורכבות. אבל דומה שאם שומעים את "גבעת התחמושת" ואפילו פעם אחת בשנה בלבד, המילים נשארות זכורות לתמיד."

# data[].attributes.headline
גבעת התחמושת

# data[].attributes.subject
גבעת התחמושת

# data[].attributes.attachment_link.title
השיר  גבעת התחמושת

# data[].attributes.headline
הקרב על גבעת התחמושת:

# data[].attributes.subject
הקרב על גבעת התחמושת:

# data[].attributes.headline
להקת פיקוד מרכז מבצע

# data[].attributes.body
להקת פיקוד מרכז מבצעי השיר

# data[].attributes.attachment_link.title
להקת פיקוד מרכז