# data[].attributes.body
1) Tuntomerkit ja koko: enintään 17mm pitkä, selkä on kupera ja venemäinen, suu osa on pitkä, pistävä ja tikarimainen imukärsä, silmät ovat suuret ja punaiset
2) Mitä eläin syö?: muita vesiselkärangattomia ja leviä
3) Elinympäristö: reheväkasvuiset lammet
4) Lisääntyminen: munii veteen

# data[].attributes.body
1) Tuntomerkit ja koko
Aikuinen vesimittari on noin. 8-17mm pitkä. Vesimittarit ovat karvaisia, ja niiden väritys vaihtelee ruskeasta mustaan. Niillä on melko pitkät tuntosarvet ja suuret silmät.

2) Mitä eläin syö?
Vesimittarit syövät vedenpinnalle pudonneita hyönteisiä. Ne havaitsevat hyönteiset veden pinnan värähdellessä.

3) Elinympäristö
Vesimittarit elävät vedenpinnalla pintajännityksen avulla. Ne elävät virtaavassa, sekä seisovassa vedessä. Talvisin vesimittarit menevät sammaleen tai lehtien alle.

4) Lisääntyminen
Naaraat munivat kasveihin, jotka ovat vedenpinnalla tai sen alla. Vesimittarikoiraat kutsuvat naaraita alueilleen värisyttämällä vedenpintaa. Koiraat matkustavat naaraiden selässä, jolloin se auttaa naaraita sukeltamaan syvemmälle heidän muniessaan.

# data[].attributes.body
1) Järvisimpukan tuntomerkit on ohut kuori, ja se on vihreä- ja ruskearaidallinen. Kuoren toinen pää on terävä. Kuori kasvaa useimmiten 12-16 senttiseksi, mutta välillä jopa suuremmaksi.

2) Eläin syö pohjasta nousevaa pieneliöstöä, jonka se nostaa mylläämällä pohjaa jalallaan.

3) Simpukka elää usein syvällä rehevissä pienissä järvissä sekä jokien suvannoissa.

4) Nuorilla järvisimpukoilla on sekä muna- että siittiörauhaset. Pienissä vesissä ne pysyvät sillä lailla, mutta isoissa vesistöissä ne kehittyvät joko naaraiksi tai koiraiksi. Simpukan toukka talvehtii emonsa kidusontelossa, ja vapautuu keväällä. Se muuttuu ensiksi pohjaeläimeksi ja sitten, kun kala ui ohi, toukka tarttuu kalan eviin. Kala tekee toukan ympärille rakkulan, jonka sisällä toukka kehittyy muutaman kuukauden. Sitten rakkula puhkeaa ja toukka aloittaa aikuisvaiheensa.

# data[].attributes.body
1. Jokirapu voi olla jopa 16cm:n mittainen. Jokirapu sekoittuu helposti täplärapuun. Jokirapujen saksien väri on yhtenäinen kuoren kanssa ja niiden kuori on karhea.

2.  Syö eläin- ja kasviravintoa. Rapu vie ruoan suuhunsa rajoillaan. Ravut syövät myös omia lajitovereitaan.

3. Sisävesissämme elävä laji, viihtyy parhaiten kivikkopohjaisissa vesissä, joissa on piilopaikkoja. Ravut liikkuvat hämärässä.

4. Ravut parittelevat syksyllä. Parittelun jälkeen jokiravut laskevat mädin pyrstön alle reilun viikon viiveellä. Kovettunut maiti sulaa ja hedelmöittää mätimunat. Naaras kantaa mätimunia pyrstönsä alla. Seuraavaan kesään, kunnes poikaset kuoriutuvat mätimunista.

# data[].attributes.body
1)Jättisukeltaja on kuoriainen ja jättisukeltaja elää vedessä. Ne ovat noin 4-5cm pitkiä.
2)Jättisukeltajat syövät erilaisia vesieläimiä.
3)Ne elävät vedessä
4)Jättisukeltajat munivat, joista myöhemmin tulee toukiksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
オウサマゲンゴロウモドキ(1)

# data[].attributes.body
1) Päivänkorennoilla on isot verkkosilmät (erityisesti koirailla), kolme pistesilmää sekä hyvin lyhyet tuntosarvet ja niiden väritys on rusehtava tai kellertävä. Niiden etujalat ovat pitkät. Ruumiin pituus voi vaihdella 5-34cm välillä.
2) Päivänkorennot eivät syö mitään sen jälkeen, kun he tulevat aikuisikään. Sitä ennen ne käyttävät ravinnokseen humusta, leviä sekä muita eloperäistä materiaalia.
3) Päivänkorennot elävät vesielinympäristöissä rannan kupeessa.
4) Päivänkorennot keskittyvät koko elämänsä aikana pelkästään lisääntymiseen. Talvehtiminen tapahtuu joko toukkana tai munana. Niiden hyvin lyhyen elinajan takia he tulevat nopeasti aikuisikään ja munivat sen aikana. Päivänkorennot munivat ja munista tulee toukkia ja toukan kuoriutumisen jälkeen ne muuttuvat aikuisiksi ja kuolee muutamassa päivässä. Jotkut lajit kuolevat jopa muutamassa minuutissa aikuistumisensa jälkeen.

# data[].attributes.body
Tuntomerkit: noin 10-100cm pituisia. Väriltään ne ovat tumman- tai vaaleanruskeita. Suomessa törmätään yleensä millimetrin paksuisiin ja 35cm pituisiin jouhimatoihin.

Ruokavalio: Vedessä näkyvät jouhimadot eivät syö, ne vain lisääntyvät. Jouhimatojen toukat elävät loisina vesihyönteisissä tai äyriäisissä. Aikuiset eivät syö mitään ja niiden ruoansulatuselimistö on surkastunut.

Elinympäristö: Jouhimatoja löytyy eniten lieju- ja mutapohjaisten järvien rantavesistä. Lisäksi niitä tavataan sisävesissä ja vähäsuolaisilla merenrannoilla.

Lisääntyminen: Lisääntymisaikana kaksi tai useampia jouhimatoja kietoutuu toisiinsa isoksi sykkyräksi. Parittelun jälkeen naaras laskee munansa vesikasvien päälle. Parittelun ja munimisen jälkeen aikuisyksilöt kuolevat.

# data[].attributes.body
Tuntomerkit: Vesi perhoset usein näyttävät kovin vaatimattomilta. Ne ovat useimmiten väriltään ruskean, harmaan ja mustan sävyjä. Sillä on yleiseen tapaan kaksi kalvomaista siipeä jotka ovat yleensä kellertävät. Täysikasvuisen vesiperhosen etusiiven pituus voi olla 2,5 - 35 mm.

Ravinto: Vesiperhoset voi luokitella neljään kategoriaan: Laiduntajiin, siivilöijiin, pilkkojiin ja petoihin. Laiduntajat nakertavat leviä ja puun kuoria. Ne myös imevät sienikasveista solunestettä. Siivilöijät syövät kasvilahoa tai erittäin pieniä hyönteisiä. Pilkkojista osa on kaikkiruokaisia eli omnivoreja. Suurimmalta osalta ne kuitenkin saavat ravintonsa pohjalle vajonneista lehdistä ja vesikasveista. Pedot kuten nimestä voi arvata metsästävät pieniä ötököitä ja makroskooppisia vesiselkärangattomia. Vaikka vesiperhosen suu on suunniteltu puremaan, se silti surkastuu aikuisikään mennessä niin kovasti että esim. leukoja ei enää ole. Siksi aikuiset perhoset eivät syö kiinteää ruokaa vaan juovat esimerkiksi mettä.

Elinympäristö: Kuten nimi saattaa ehdottaa Vesiperhoset viettävät suurimman osan elämästään vedessä. Ne pysyvät makeassa vedessä. Lajista riippuen kotelovaiheessa ne tarvitsevat joko virtaavaa tai paikallaan olevaa vettä.

Lisääntyminen: Perhosten parittelu rituaaliin kuuluu feromoneilla toistensa löytämisen ja sitten joko puiden latvoissa tai veden pinnan heti yläpuolella "tanssiminen". Yhdynnän jälkeen munat lasketaan veteen, missä ne kuoriutuu ja elää matoina, kunnes niistä tulee perhosia, jotka voivat nousta vedestä ylös.

# data[].attributes.body
Siipien kärkivälit: riippuu lajeista ja sukupuolista, suurimmat jopa 19 cm, pienimmät 1,8 cm, Suomessa noin 12cm
Ruumiinpituus: Suomessa; enintään 9cm Maailmalla; jopa 15
Tuntomerkit: neljä kookkaat siivet, pitkä värikäs 1o jaokkeinen takaruumis, väri vaihtelee eri lajissa, iässä, lämpötilassa  ja yksilössä. Useimpien lajien naaraat ja koiraat ovat eri värisiä. Usein naaraiden väri muuttuu tummemmaksi ja lähestyy uroksen väriä iän myötä.
Ravinto: syö erilaisia hyönteisiä esim. kärpäsiä hyttysiä, paarmoja, kirvoja ja perhosia, myös itseään pienempiä sudenkorentoja. Kookkaammat sudenkorento lajit syövät myös sammakoita, hämähäkkejä ja kolibreja.
Elinympäristö: Sudenkorennot elävät vesistöjen äärellä. Usein runsaskasvustoisissa paikoissa.

# data[].attributes.body
1)Vesihämäkin selkä ja jalat ovat ruskeanpunertavat ja sen takaruumis harmaa ja karvapeitteinen. Vesihämähäkki on noin 2cm korkea jalkoinen ja  suurimmillaan sen ruumis voi olla jopa 20mm pitkä.

2) Vesihämähäkki saalistaa veden alapuolella ja syö ravinnokseen eläviä hyönteisiä, pieniä kaloja ja sammakon kutua.

3) Vesihämähäkki elää vesikasveissa joko seisovissa tai hitaasti virtaavissa vesistöissä.

4)Vesihämähäkki lisääntyy ja munii veden pinnan alapuolella.

# data[].attributes.body
Tuntomerkit: koko: 45-49mm, leveät siivet, tiheä siipisuonitus, lentää perhosmaisesti, melko hitaat siiveniskut. Naaras= vihreä pronssinvärinen keho, siivellä valkoinen täplä, syvän ruskeat siivet. Koiras= sähkönsininen ruumis, tummanruskeat siivet (valossa siniset).
Ravinto: saalistaa sekä toukkana että aikuisena itseään pienempiä hyönteisiä.
Elinympäristö: neidonkorennot viihtyvät hyvin esimerkiksi virroissa ja joissa. Viihtyy erityisesti kirkkaiden jokien ja virtojen suvantoalueilla, joissa on runsaasti vesikasvillisuutta ja varjoisia alueita.
Lisääntyminen: Toisin kun sudenkorennoilla yleensä, neidonkorentojen lisääntymistä edeltää koiraan kosintolento eli "häätanssi". siinä koiras lentää naaraan takana voimakkaasti siipiä räpytellen. jos naaras suostuu lisääntymiseen, se jää koiraan reviirille. Lisääntymisen jälkeen koiras osoittaa naaraalle munintapaikan reviiriltään, ja vartioi munintaa lähistöltä. naaras laskeutuu usein munimaan kokonaan veden alle.

# data[].attributes.body
1) kasvaa about 10-15cm pituuteen. tumma limainen ja ryppyinen iilimadolta nayttava selkarangaton juotikas.

2) Syo pienia vesielaimia, ei ime verta.

3) elaa rantavesissa.

4)

# data[].attributes.body
1) Vesipunkit tunnistaa siitä, että ne ovat punaisia palloja, jotka näyttää vähän hämähäkeiltä

2)Vesipunkit syövät itseään pienempiä toukkia ja hyönteisiä.

3)Vesipunkit elää järvissä ja joissa.

4)Vesipunkit lisääntyvät munimalla