# data[].attributes.body
Juny ----- Atemptat a Saravejo
Agost --- Batalla de tannenberg
Septembre --- I Batalla del Marne

# data[].attributes.body
11/1914 --- 2/1918

Febrer --- Agost 1916 (Batalla de Verdún)
Juliol --- Novembre 1916 (Batalla de somme)
Abril 1917 --- EUA entra a la guerra

# data[].attributes.body
2/1918 --- 11/1918
Març --- Tractat de Brest-Litovsk
Novembre --- Almistici

# data[].attributes.body
Juny 1919 --- Tractat de Versalles i Societat de Nacions

# data[].attributes.headline
5 Assassinat de l’arxiduc Francesc Ferran d’Àustria

# data[].attributes.subject
5 Assassinat de l’arxiduc Francesc Ferran d’Àustria

# data[].attributes.body
El 28 de juny de 1914 va ser assassinat a Sarajevo l'arxiduc Francesc Ferran, l'hereu presumpte a la corona d'Àustria.

L'autor de l'atemptat va ser Gavrilo Princip, un nacionalista serbobosnià, membre d’una organització que defensava l'ús de la violència amb l'objectiu que l'imperi austrohongarès abandonés Bòsnia per unir-se amb Sèrbia. Aquest grup nacionalista, va enviar a 6 assassins, amb pistoles i bombes, per matar a l'arxiduc. El pla era, tirar la bomba o disparar i suïcidar-se, perquè no els poguessin capturar, i així no delatar al seus companys. Aquests assassins van seguir a l’Arxiduc durant tot el camí i van esperar el moment adequat per acabar amb ell. Dels 6 assassins només 2 d’ells van tenir valor per matar-lo, tot hi que no ho va aconseguir. Primer, Nedelko Cabrijnovic va llançar la seva bomba  i va tenir mala sort, ja que va caure sobre el capó i va rebotar cap a un altre lloc. Després d'això Cabrijnovic es va prendre una càpsula de cianur, que estava en mal estat, per la qual cosa, no li va fer efecte, i a causa d’això, el van detenir. Després d’aquest assassinat fallit, l’Arxiduc va anar a l’hospital a veure els afectats de la bomba, i anant cap allà, es van aturar amb el cotxe i just en aquell moment, Gavrilo Princip passava per allà així que va aprofitar i els va disparar, ferint al coll a l’Arxiduc i a l'estómac de la seva dona. Després d'això, Gavrilo va voler suicidar-se però ho van impedir i el van detenir. Gràcies a aquesta detenció, la organització a la qual estava Gavrilo, anomenada Mà Negra o Jove Bòsnia, es va desfer i van acabar tots detinguts o executats.

El judici va començar el 12 d'octubre de 1914 a Sarajevo, a Bòsnia i Hercegovina, en una presó militar. Així és com va començar el judici:

Fiscal: Truqui a Gavrilo Princip. Et consideres culpable?

Gavrilo Princip: No sóc un criminal, perquè vaig destruir el que era dolent. Crec que estic bé.

Pr.: I què hi ha d'ella?

Acc.: No vaig voler matar-la, la vaig matar accidentalment.

Pr.: ¿Llavors no et consideres culpable?

Acc.: No.

Aquest judici finalment va acabar el 28 d'octubre quan es van anunciar els veredictes i les sentències. Gavrilo Princip va ser trobat culpable de cometre alta traïció. Gavrilo Princip va ser condemnat a 20 anys de treballs forçats, però segons la llei austríaca, no podia rebre la pena de mort perquè tenia menys de 20 anys d'edat en el moment de la comissió de delicte.

I aquí va acabar el judici de Gavrilo Princip.

# data[].attributes.body
6. CARTA DES DE UNA TRINXERA

Marta, Joan com esteu?,

Avui m’he instal·lat aquí, estic en una trinxera, és com una mena de excavació allargada, que serveix per protegir-se del foc enemic.No és el lloc més acollidor del món però podré acostumbrarme.

És un lloc molt humit, amb molt fang, la veritat és que hi ha una gran quantitat de rates, i això fa que les malalties abundin, la higiene és molt molt escassa, i el menjar també. Mengem llaunes, però la veritat és que moltes vegades em quedo amb gana.

Tinc por de patir peu de trinxera, és una malaltia que tenen alguns dels meus companys, abunda en els que més temps porten aquí, i en els que van passar l'hivern a la trinxera. Es tracta d'una espècie de fongs que et destrossen el peu, a causa de la humitat de aquest lloc.

Aquí em sento segur del foc, però tinc por de no veureus més.Així que em protegiré, us ho prometo.

Tinc ganes de veureus.

# data[].attributes.body
Es pot observar que on hi van averi mes morts va ser a Alemanya i l'imperi Rus.
I on menys a EE.UU i a Gran Bretanya.
Mes de 500.000 morts van ser per part dels de l'impero rus i en canvi el alemany uns 400.000 Alemanya va perdre mes soldats però menys baixes en quant a bàndol.

# data[].attributes.body
Podem observar que qui va tenir mes gastos en armament expedicions etc... va ser Alemanya , acompanyat de Russia i Gran Bretanya amb un canvi brutal amb abans de la guerra i després

# data[].attributes.body
L'esclat de la guerra es va veure afavorit per un ambient de rivalitat internacional materialitzat en actituds xovinistes i en una confiança cega en les pròpies possibilitats d'èxit militar. Els sectors bel·licistes van estimular l'agressivitat recorrent a l'ocupació de tots els mitjans al seu abast, entre els quals va destacar la manipulació de la premsa.

La durada, extensió i rigor de l'conflicte afeblir la moral, tant dels combatents com de la rereguarda, fet que es va intentar contrarestar mitjançant el desplegament d'agressives campanyes d'expressió patriòtica en què s'exaltava les gestes de les tropes a el temps que es ridiculitzaven les accions de l'enemic, qualificades per la premsa humorística com maldestres i toves.

Els mitjans de comunicació (premsa i ràdio) van passar a ser controlats i censurats pels governs.

¿Creu Roja o Creu de Ferro? Cartell publicitari denunciant el tracte dels presoners aliats per part de la Creu Roja Alemanya. ampliar imatge

cartell britànic

Aquests intentaven evitar la desmoralització i el derrotisme, especialment després de la CRISI DE 1917. Durant aquest any hi va haver una onada de vagues i revoltes fruit de l'malestar desencadenat per l'enduriment de les hostilitats en el front occidental, com a conseqüència de la retirada russa de l'conflicte.

# data[].attributes.body
Les dones han tingut un paper molt importanr, ja que van passar de dedicar-se a tasques domèstiques i seguir  al seu marit a tot arreu, a arribar a ajudar a les indústries ja que els homes se’n van anar a la guerra.
Elles mateixes van veure que podien arribar a tenir rols diferents; ja que abans de la guerra les dones no podien fer els mateixos treballs que els homes, per difererents raons físiques i psicològiques.
Durant la primera guerra mundial les dones van assumir diferentes feines com:
escura-xemeneies, conductores de camions o obreres de la indústria, entre moltes altres….es calcula que més d’un milió de dones van obtenir nous treballs o van substituir als homes durant la guerra.

A Gran Bretanya el nombre de dones que treballaven en els bancs va incrementar de mig milió a un milió de dones.
A França van haver més de mig milió de dones treballant a les fàbriques d’armament.

El moviment sufragista de la primera guerra mundial va ser un moviment de reivindicació del dret de les dones a exercir el vot, a obtindre el mateix salari que els homes i a poder ser les tutores legals dels seus fills.
Aquest moviment es va estendre a gran part dels països Europeus, però originàriament va començar als Estats Units.
Un dels primers llocs on van poder votar va ser a Gran Bretanya.

# data[].attributes.body
Fotografia presa el 28 de juny de 1914 d'el terrorista serbi Gavrilo Princip (segon per la dreta) després del seu arrest després de l'assassinat de l'arxiduc Francesc Ferran d'Àustria i la seva esposa a Sarajevo, episodi desencadenant de l'inici de la Gran

# data[].attributes.body
En aquesta foto d'arxiu presa en 1914, els taxis francesos Renault condueixen a les tropes franceses en el seu camí cap al front de Marne.

# data[].attributes.body
Operació dels Dardanels
Tropes Aliades en formació.

# data[].attributes.body
Soldats Francés i Alemay morts en una trinxera

# data[].attributes.body
En la Primera batalla del Marne, del 6 al 13 de setembre de 1914 situada en la campanya al nord de París, els exèrcits francesos, reorganitzats pel mariscal Joffre van aconseguir aturar l'avanç dels alemanys. Trencant el seu avanç i convertint la guerra ràpida del pla Schileffen en la Guerra de Posicions

# data[].attributes.body
Soldat francés en mig de la trinxera amb un crani a la mà.

# data[].attributes.body
50 milions de morts per culpa de la grip contagiada en mig dels camps de batalla.

# data[].attributes.body
Mark I
Primer tanc utilitzat a la Batalla del Somne.Utilitzat per 8 disminuits.

# data[].attributes.body
Els llençaflames van ser molt efectius i van causar moltissim terror a tots els combats.

# data[].attributes.body
Es veu el terrorista serbi Gavrilo Princip després de que l’arrestin degut a l’assassinat de l’arxiduc Francesc Ferran d’Àustria i la seva dona, a Sarajevo.

# data[].attributes.body
13.PEL·LÍCULES DE LA 1GM

La gran ilusión (1937)

La reina de África (1951)

Senderos de gloria (1957)

Lawrence de Arabia (1962)

Johnny cogió su fusil (1971)