# data[].attributes.body
Projekti eesmärk on suurendada  taastuvenergia tootmist ja väiketootjate osalemist energiaturul. Tartu abilinnapea Raimond Tamme sõnul on energiaühistud hea võimalus edendada taastuvenergia tootmist ning energiasõltumatust. Abilinnapea lisas, et energiaühistute loomine vajab ennekõike kättesaadavat tehnilist platvormi, mille abil käib toodetud energiaga kauplemine. Projektis "CREATORS - Creating Community Energy Systems" töötatakse välja ärimudelid energiaühistute loomiseks. Ka töötatakse välja nende toimimiseks vajalik kauplemisplatvorm, mis oleks kergesti kasutusele võetav kõikjal Euroopas. Lahendus töötatakse välja neljas riigis - Belgias, Hispaanias, Sloveenias ja Eestis. Täpsemalt Tartus, Barcelonas, Temses ning Jesenices .Nii luuakse projekti käigus Eesti esimene päikeseenergial toimiv energiaühistu, mis hakkab tootma ligi 225 MWh elektrit aastas ning vähendab Tartu linna süsinikuheidet pea 150 tonni võrra. Loodetakse, et loodavatest ühistutest saab näidis ülejäänud Eestile. Soovitakse ka näidata, kui lihtne on neid paigaldada linnadesse. Pojektis osaleb kokku 17 partnerit eri Euroopa riikidest ning see projekt maksab veerandi miljoni ümbruses.

Mark Riispapp

https://bioneer.ee/tartu-hakkab-taastuvenergia-tootmiseks-energia%C3%BChistute-loomist-eest-vedama

# data[].attributes.body
Viimase kümnendi madalaima elektrihinna ja pandeemia tõttu vähenes Eesti Energia esimese kvartali puhaskasum 2 miljonini, eelmisel aastal oli see 9,5 miljonit eurot. Eesti Energia finantsdirektori sõnul mõjutas majandustulemusi suuresti ka see, et lõppenud talv oli viimase viiekümne aasta kõige soojem. Põhjamaades on võimalus toota keskmisest tarbimisest 25 TWh rohkem hüdroelektrit (millest võrdluseks jätkuks Eestile tarbimiseks kolmeks aastaks), mis omakorda mõjutas ka Eestis elektri hinda, mõnel ööl langes see isegi nulli euro lähistele. Nord Pooli elektrituru selle aasta esimese kvartali keskmine hind oli 27,6€ MWh kohta, mis on 58% väiksem, kui aasta tagasi. Madala elektri turuhinna ja kõrge CO2 kvoodi hinna tõttu kahanes elektritoodang aastaga 57%. Taastuvatest ja alternatiivsetest allikatest toodetud elektri osakaal moodustas selle aasta esimeses kvartalis 61% kogu toodetud elektrist, ülejäänu oli põlevkivist, põlevkivigaasist ja jäätmetest. Vedelkütuseid toodeti esimeses kvartalis 122 000 tonni, mis jäi õlitehase eelmise aasta rekordtoodangule alla ainult kolme tonni võrra. Märtsist oli aga näha suurt langust nõudluses naftatoodete järele ja negatiivset mõju tootjatele on näha veel mitme kvartali jooksul, kuna turu taastumist ei ole oodata enne käesoleva aasta lõppu.

Kert Kuusk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kontserni käive vähenes eelmise aasta esimese kvartaliga võrreldes 16 protsenti tasemele 227 miljonit eurot. Kulumieelne ärikasum (EBITDA) oli 50 miljonit eurot (-41%) ja puhaskahjum 2 miljonit eurot. Eelmise aasta samal perioodil oli puhaskasum 9,5 miljonit eurot.

Eesti Energia juhatuse liikme ja finantsdirektori Andri Avila sõnul mõjutasid majandustulemusi erakordsed olud: viimase poolsajandi kõige soojemast talvest tingitud elektritarbimise vähenemine, koroonakriisi täiendav negatiivne mõju elektri- ja õlitarbimisele ning kõige madalamad elektrihinnad alates elektrituru avanemisest. Lisaks tarbimise vähenemisele hoidis Nord Pooli elektriturul hinna madalal Põhjamaade väga kõrge hüdrobilansi tase.

„Põhjamaades on potentsiaal toota keskmisest 25 teravatt-tundi rohkem hüdroelektrit. Võrdluseks, sellest jaguks Eesti elektritarbimise katmiseks kolmeks aastaks. See mõju oli tuntav ka Eesti hinnapiirkonnas, kui elektri hind jõudis mõnel ööl langeda 0 euro lähistele. Madal elektrihind teeb rõõmu meie klientidele, kuid ettevõttele tähendas see väiksemat müügitulu, mida ei korvanud ka vedelkütuste ning gaasi müügitulu kasv," märkis Avila.
Elektrihind aastatagusest 20 eurot odavam
Nord Pooli elektrituru Eesti hinnapiirkonnas oli kvartali keskmine hind 27,6 eurot megavatt-tunni kohta ehk 20 eurot aastatagusest odavam. Eesti Energia müüs Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Rootsis ja Soomes aasta esimese kolme kuuga 2 teravatt-tundi elektrit ehk kaks korda rohkem kui ise tootis. Madalast elektri turuhinnast ja kõrgest CO2 kvoodi hinnast tingituna kahanes elektritoodang aastaga 57 protsenti 1 teravatt-tunnile.

Elektritoodangust poole moodustas taastuvelekter, mis näitas aastaga 14-protsendilist kasvu paremate tuuleolude ja tuuleparkide hea töökindluse toel. Teise poole toodangust moodustas elekter põlevkivist, põlevkivigaasist ja jäätmetest.

Taastuvatest ja alternatiivsetest allikatest toodetud elektri osakaal kogutoodangust kasvas kvartali keskmisena 61 protsendile. Eesti Energia CO2 emissioon vähenes I kvartalis aastaga 65 protsenti tasemele 0,9 miljonit tonni. Kahe aastaga on süsinikuemissioon vähenenud ligi neli korda, mis on aidanud teha Eestist Euroopa kõige kiirema süsinikuheitme vähendaja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kümnendi madalaim elektrihind viis Eesti Energia kahjumisse

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontserni käive vähenes eelmise aasta esimese kvartaliga võrreldes 16 protsenti tasemele 227 miljonit eurot. Kulumieelne ärikasum (EBITDA) oli 50 miljonit eurot (-41%) ja puhaskahjum 2 miljonit eurot. Eelmise aasta samal perioodil oli puhaskasum 9,5 miljonit eurot.

# data[].attributes.body
 9B
Kirjuta siia 200 sõna pikkune sõnum Eesti energeetika kohta. Pealkirjasta oma tekst. Lisa diagramm, foto, video või veebileht. Lisa lõppu oma nimi ja info allikas! Uue slaidi loomiseks kliki tahvlil.
Avatar of Piret Karu
Piret Karu
 +  30
●

# data[].attributes.body
Energeetika on teadus, mis käsitleb energiavarusid ja nende kasutamist, energia muundamist, edastamist ja tarbimist. Ta on ka tehnikaharu, mis hõlmab energia tootmist ja jaotamist.

Kuna Eestis leidub palju põlevkivi, toodame loomulikult energiat ja kütust peamiselt põlevkivist, kuid üha rohkem kasutatakse ka taastuvenergiat, ehk tuule-, päikese- ja hüdroenergiat. Seda just sellepärast, et taastumatud energiaallikad saavad aja peale otsa, aga taastumatud energiaallikad ei saa. Lisaks tekitab taastumatu energia liigselt CO2, mis omakorda tekitab kliimasoojenemist. Taastuvenergia toodang moodustas elektrienergia kogutarbimisest 17,1 protsenti. 2002. aastal tootsid taastuvenergiad vaid 7 GWh, aga 2018. aastal lausa 622 GWh.

Esimesed hüdroenergiat kasutavad elektrijaamad ehitati Eestisse 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses, praegu on Eestis 37 hüdroelektrijaama. Esimesed tuulegeneraatorid püstitati Eestis enne 1990. aastat, 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis 139 tuulegeneraatorit. Päikeseenergia kasutamine elektrienergia tootmiseks hakkas arenema 2000. aastatel.

Eesti on seadnud eesmärgi viia taastuvenergia osa elektrienergia kogutarbimisest 2020. aastaks 17,6 protsendini. 2018. aastaks seatud vahe-eesmärk oli 16,1 protsenti. Eelmise aasta neljandas kvartalis moodustas taastuvenergia Eesti kogutarbimisest 18,7 protsenti. 2017. aasta samal ajal oli näitaja 18,9 protsenti.

Lisaks on Eesti riigil eesmärk kasutada aastaks 2020 transpordis 10% taastuvkütuseid. Selleks on Eestil plaanis arendada biometaani turgu ja selle jaoks vajalikud tingimused luua. Taastuvkütus mitmekesistab maamajandust ja vähendab sõltuvust importkütustest, edendades samas hajutatud energiatootmist ja vähendades keskkonna saastamist.

Mark Mälksoo

https://elering.ee/taastuvenergia

https://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_energeetika

# data[].attributes.headline
Eesti Energia hakkab prügiplasti vedelkütuseks töötlema

# data[].attributes.subject
Eesti Energia hakkab prügiplasti vedelkütuseks töötlema

# data[].attributes.body
Eesti Energia alustab koostööd Tallinna Tehnikaülikooliga, et töödelda prügiplasti koos põlevkiviga vedelkütuseks ning sellega aidata kaasa keskkonnaprobleemide lahendamisele Eestis ning Eesti naaberriikides. Eesti Energia ja TalTech plaanivad jõuda lahenduseni, kuidas saaks prügiplasti õlitootmisel kasutada ning ümbertöötlemiseks kõlbmatu jääk muuta vedelkütuseks. Projekt on kasulik selle pärast, et kasutamist võivad leida seni ainult ladestamisele või põletamisele viidud plastjäätmed ning töötlemisele võib minna sorteerimata jäätmeplastisegu, mis tähendab, et kaob ära sorteerimise kui ka pesemise vajadus. Juba praegu on võimalik koos põlevkiviga õliks töödelda vanarehve ning mõte teha sama taaskasutamatute plastidega tõstaks Eesti Energia poolt kasutatavat Enefit õlitootmistehnoloogia olulisust veel rohkem. Plastide kasutamine õlitootmisel Enefit tehases koos põlevkivi ja rehvihakkega võimaldaks aastas keskkonnasõbralikult uueks väärtuslikuks tooteks töödelda vähemalt 80 000 tonni jäätmeid, vähendada tootmise CO2 emissiooni ja tõsta vedelkütuste kvaliteeti. Lisaks on ka võimalik saada ühest tonnist plastist kuni 5 korda rohkem õli kui samast kogusest põlevkivist. Tootmise planeeritud algus on 2024. aastal.

Markus Paeveer

# data[].attributes.headline
Enefit Greeni aprillikuu taastuvelektri toodang kasvas 44%

# data[].attributes.subject
Enefit Greeni aprillikuu taastuvelektri toodang kasvas 44%

# data[].attributes.body
Eesti Energia taastuvenergia ettevõte Enefit Green tootis 2020 aprillis 122 GWH elektrit, mis on 44% rohkem 2019 aprillist, kui toodeti 85 GWH elektrit.

Aprilli jooksul toodetud elektrist jaguks aastaks elektrit ligi 40 000 keskmiselt tarbivale majapidamisele.

Enefit Greeni juhatuse esimehe, Aavo Kärmase, sõnul on selle põhjuseks tugev tuul, mis puhus aprilli algusest lõpuni. Ta lisas, et tuuleparkide töökindlusega võib rahule jääda ning et need lubasid võtta headest tuuleoludest maksimumi. Kokku toodeti aprillis 104 GWH taastuvelektrit.

Lisaks tuuleparkidele arvestatakse toodangutulemustesse ka Eestis ja Poolas asuvaid päikeseparke, Iru, Paide, Valka ja Broceni koostootmisjaamu, Keila-Joa hüdroelektrijaama ja Ruhnu taastuvenergialahendust, mis andsid juurde ülejäänud 18 GWH elektrit.

Taastuvenergia toodangu suurenemine aitab kaasa Eesti Energia eesmärgile toota 2023. aastal 45 protsenti elektrist taastuvatest või alternatiivsetest allikatest.

Enefit Greenile kuulub 20 tuuleparki Eestis ja Leedus, 4 koostootmisjaama Irus, Paides, Valkas ja Brocenis, hüdroelektrijaam Kelia-Joal, 36 päikeseelektrijaama Eestis ja Poolas ning pelletitehas Lätis.

Enefit Green on regiooni üks suurimaid taastusenergia tootjaid ja suurim tuuleenergia tootja.

Ronja Mändmaa
energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/13/enefit-greeni-aprillikuu-taastuvelektri-toodang-kasvas-aastaga-44

# data[].attributes.headline
Kuidas saab prahist väärtuslik tooraine?

# data[].attributes.subject
Kuidas saab prahist väärtuslik tooraine?

# data[].attributes.body
Eesti Energia alustab TalTechiga koostööd, et jõuda lahenduseni, kuidas saaks prügiplasti tööstuslikus mahus õlitootmisel kasutada ning seega muuta ümbertöötlemiseks kõlbmatu jäätme väärtuslikuks vedelkütuseks. Vedelkütus on vedel põlevaine, mida saab kasutada energiaallikana sobivates energiamuundamisseadmetes.
Seeläbi aidatakse kaasa ka keskkonaprobleemide lahenemisele Eestis ja lähiriikides.
Enefiti õlitootmistehnoloogia võimaldab juba praegu koos põlevkiviga õliks töödelda vanarehve ning Eesti Energia  juhatuse liikme Margus Valsi sõnul on perspektiiv  sama teha ka taaskasutamatute plastidega.
Plastide kasutamine õlitootmisel Enefit õlitehastes koos põlevkivi ja rehvihakkega võimaldaks aastas keskkonnasõbralikult uueks väärtuslikuks tooteks töödelda vähemalt 80 000 tonni jäätmeid,  tõsta vedelkütuste kvaliteeti ning vähendada tootmise CO2 emissiooni.
Taaskasutamatute plastjäätmete töötlemine õliks on palju efektiivsem kui põlevkivi kasutamine. Esialgsete uuringute järgi on ühest tonnist plastist võimalik saada kuni viis korda rohkem õli kui sama suurest kogusest põlevkivist. Seetõttu tekib märgatavalt vähem tahkeid jääke ja väheneb ka teiste heitmete hulk.
Tootmise planeeritud alguseks on 2024. aasta.
Projekti innovaatilisus seisneb selles, et kasutamist võivad leida seni ainult ladestamisele või põletamisele läinud plastjäätmed ning töötlemisele võib minna sorteerimata jäätmeplastisegu ehk kaob ära nii sorteerimise kui pesemise vajadus.
Kasutatud allikas:
https://rohe.geenius.ee/blogi/eesti-energia-blogi/prugiplast-saab-uue-elu-eesti-teadlastega-koostoos-luuakse-prahist-vaartuslik-tooraine/
Kaur-Erik Suurorg

# data[].attributes.body
Eesti süsihappegaasi toodang ühe inimese kohta on maailmas kaheksas. Kõrgemal on ainult kaks saarriiki ja viis naftariiki. Ka Eesti puhul on väga selge põhjus, miks reostus nii kõrge on: põlevkivi. Kuni 70% Eesti elektrist toodetakse põlevkivist ja põlevkivitööstuses töötab üle 6000 eestlase. Põlevkivi on üks vähim efektiivsemaid tänapäeval kasutatud energiaallikaid ning Eesti on ainus riik maailmas, mis seda olulises koguses kasutab.

Eestis ei asu arvestatavas koguses ei maagaasi, naftat ega kivisütt. Ka päikeseenergia ei ole Eestis otstarbekas kõrge põhjalaiuse ja pilvkatte tõttu. Eestis ei kaevandata põlevsütt mitte selle odavuse või efektiivsuse, vaid vajaduse tõttu. Kuid tänapäeval on olemas efektiivsemaid elektritootmismeetodeid, mis ei nõua maavarade olemasolu. Eestis tuuakse näitena põhiliselt tuuleenergiat ja hüdroenergiat. Üks võimalus efektiivsemaks energiaallikaks on osta Venemaalt maagaasi, mis keskkonnale oleks parem, aga geopoliitilisest seisukohast oleks see väga halb, sest see suurendaks Eesti energiasõltuvust Venemaast. Nendest kõigist lihtsam võimalus on tuumaenergia, kuid selle suurim probleem on selle ebapopulaarsus harvade, kuid väga tõsiste õnnetuste tõttu. Eesti valitsus planeeris osaleda Visaginas tuumajaama projektis, kuid see projekt jäi ära 2011. aasta Fukushima tuumaõnnetuse tõttu. Kuigi tuumaenergia on palju ohutum kui nii põlevkivi kui ka kivisüsi, on tuumaõnnetused palju suuremad ning jäävad väga hästi meelde, isegi kui neid on ajaloos olnud ainult kaks.

Karl Erich Sooaru

# data[].attributes.body
2019. aastal suurenes taastuvelektri osakaal 21%-ni, mis tähendab, et taastuvenergia kasutamine on võrreldes eelmise aastaga, mis oli 17,1%, märkimisväärselt tõusnud. Siiski peaks kasv, mõeldes tulevikule, olema tempokam. Üha enam tõuseb esile päikeseenergia kasutamine, aastaga lisandus koguni ligikaudu 800 päikesepaneelidega elektri tootjat. Tuuleenergiat toodeti möödunud aastal Eestis kokku 692 GWh, mis on natuke rohkem 2018. aastaga võrreldes. 2019. aastal tehti Eestis esmakordselt algust ka taastuvenergia vähempakkumistega. Alustades esmalt kolme 5 GWh mahuga vähempakkumisega aastatel 2019-2021, on 2021. ning 2023. aastal plaanis ka esimesed suuremahulised, vastavalt 450 GWh ja 650 GWh mahus taastuvenergia vähempakkumised. Hüdroelektrijaamade toodang on viimaste aastate võrdluses pigem tagasihoidlik.

Grete Jauram

https://bioneer.ee/%C3%BClevaade-taastuvenergeetika-arengutest-elektrisektoris-eestis-2019-aastal

# data[].attributes.headline
Linnamäe paisu segane saatus ning hüdroelektri ebakindel tulevik Eestis

# data[].attributes.subject
Linnamäe paisu segane saatus ning hüdroelektri ebakindel tulevik Eestis

# data[].attributes.body
Jägala jõe Linnamäe paisul asuv hüdroelektrijaam on Eesti suurim. Jaama võimsus on 1,15 MW, olles võimeline aastas tootma 7 GWh elektrienergiat. Pais projekteeriti 1917. aastal ning elektrit hakati jaamas tootma 1924. aastal. 2002. aastal sai Eesti Energia jaama hoonestusõiguse ning 2016. aasta detsembris kuulutati hüdroelektrijaama pais kultuurimälestiseks. 2017. aastast kuulub selle hoonestusõigus Wooluvabrik OÜ-le. Samal aastal algasid aga probleemid seoses Keskkonaameti otsusega uute omanike vee erikasutusloa pikendamisest keeldumisega. Vee erikasutusloata elektrit jaamas toota ei saa, seega pöördus ettevõte kohtu poole ning sai esialgse õiguskaitse,  mis võimaldas elektrit edasi toota. Siiski kestab kohtuvaidlus Keskkonna- ametiga edasi. Paisu praeguse kuju probleemiks on Keskkonna ameti Põhja regiooni juhi Jaak Jürgensoni sõnul Jägala loodusala kahjustamine, peamiselt just erinevate lõheliste elupaikade poolitamine. Tema sõnul teadis Wooluvabrik võimalusest, et tulevikus ei oleks seal võimalik enam hüdroenergiat kasutada. Jõelähtme vallavanem Andrus Umboja leiab aga, et pais on oluline loodusturismi sihtmärk. Lisaks kaitseb tema sõnul  pais Linnamäe linnusemäge varingute eest, on oluline veereservuaar ning hüdroelektrijaamana ka oluline taastuva energia tootmises.
Umboja lisab veel, et paisu lammutamine mõjutaks ka paar kilomeetrit ülesvoolu asuva Jägala Energy OÜ jaama. Need kaks jaama kokku toodavad kolmandiku kuni poole Eesti hüdroelektrist. Selle põhjal peaks tegemist olema justkui võimsate ning suurte hüdroelektrijaamadega? Eesti kontekstis kindlasti, kuid tehnilises mõistes kuuluvad mõlemad mikrohüdroelektrijaamade hulka, s.t nende võimsus jääb alla 1,5 MW, millest järgmisel suurusastmel on väikehüdroelektrijaamad. Seega isegi Eesti võimsamad hüdroelektrijaamad ei ole võimelised konkureerima maailma väiksemate jaamadega. Kuigi hüdroelektrit tootvaid jaamu taastatakse, kaasnevad nendega mitmed probleemid, nii majanduslikud kui ka keskkondlikud, mistõttu ei ole kindel, kas hüdroenergia ikka tasub ennast ära.
Kristofer-Robin Tops

Kasutatud allikad:
https://arileht.delfi.ee/news/uudised/valitsus-peab-peagi-tegema-valiku-kalade-ja-energiajulgeoleku-vahel?id=88586005
https://energiatalgud.ee/index.php/Hüdroelektrijaam?menu-134

# data[].attributes.headline
Eesti Energia jäi selle aasta esimeses kvartalis 2 miljonit eurot kahjumisse

# data[].attributes.subject
Eesti Energia jäi selle aasta esimeses kvartalis 2 miljonit eurot kahjumisse

# data[].attributes.body
Kui eelmise aasta esimeses kvartalis teenis Eesti Energia 9.5 miljonit eurot puhaskasumit, siis selle aasta esimeses kvartalis teenis Eesti Energia 2 miljonit eurot puhaskahjumit.

Võrreldes eelmise aasta esimese kvartaliga vähenes Eesti Energia käive sel aastal 16 protsenti, ehk langes 227 miljonile eurole. Samuti langes ka kulumieelne ärikasum 50 miljonile eurole, mis on võrreldes eelmise aasta 1.kvartaliga 41 protsenti madalam. Eesti energia finantsdirektor ja juhatuse liige Andri Avila kommenteerib olukorda järgnevalt: ”Viimase poolsajandi kõige soojemast talvest tingitud elektritarbimise vähenemine, koroonakriisi täiendav negatiivne mõju elektri- ja õlitarbimisele ning kõige madalamad elektrihinnad alates elektrituru avanemisest.”

Lisaks vähesele tarbimisele hoidis Nord Pooli elektrituru hinda madalal Põhjamaade väga kõrge hüdrobilansi tase. A. Avila kommenteerib: “Põhjamaades on potentsiaal toota keskmisest 25 teravatt-tundi rohkem hüdroelektrit. Võrdluseks, sellest jaguks Eesti elektritarbimise katmiseks kolmeks aastaks. See mõju oli tuntav ka Eesti hinnapiirkonnas, kui elektri hind jõudis mõnel ööl langeda 0 euro lähistele.” Elektri hind megavatt-tunni kohta oli Nord Pooli Eesti hinnapiirkonnas keskmiselt 27.6 eurot, mis on aastatagusega võrreldes 20 eurot odavam.

Eesti Energia müüs Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Rootsis ja Soomes aasta esimeses kvartalis 2-teravatt-tundi elektrit ehk kaks korda rohkem, kui ise tootis. Tänu kõrgele CO2 kvoodi hinnale ning elektri madalale turuhinnale, langes elektritoodang aastaga 57 protsenti 1 teravatt-tunnile.

Kogu elektritoodangust moodustas pool taastuvelekter, mis on võrreldes mulluga 14 protsenti kasvanud, ning teise poole moodustas elekter põlevkivist, põlevkivigaasist ja jäätmetest.

Tänu taastuvelektri kasutamise kasvule vähenes Eesti Energia CO2 emissioon aastaga 65 protsenti 900 000 tonnile.

Kvartaliga jõudis Eesti Energia investeerida 69 miljonit eurot, millest lõviosa moodustasid taastuvenergia arenguks tehtud investeeringud, põhiliselt Tootsi tuulepargi aluse maa omandamine.

Lõpetuseks seletab Avila Eesti Energiale kriisi läbimiseks vajalikke ideid: “Eesootavas olukorras peame jätkama efektiivsuse tõstmisega ning üles leidma kokkuhoiukohad, et kriisifaas edukalt läbida.”

Jens Jürgenson
https://raha.geenius.ee/rubriik/uudis/eesti-energia-langes-esimeses-kvartalis-2-miljoni-euroga-kahjumisse/

# data[].attributes.headline
Euroopa rohelepe "Green deal" ning mida see tähendab Eesti energeetika tulevikule 

# data[].attributes.subject
Euroopa rohelepe "Green deal" ning mida see tähendab Eesti energeetika tulevikule 

# data[].attributes.body
Eesti on otsustanud toetada üleeuroopalist lepet "Green deal", mille eesmärgiks on saavutada 2050. aastaks olukord, kus CO2-heide on võrdne seotava CO2-hulgaga.
Valdav enamuse CO2 toodangust tuleb energeetikatööstusest, 2018 aastal tulenes Eesti heitkogusest 69,1% energeetikatööstusest. Kuna eesmärgiks on CO2 tootmine ja kasutamine tasakaalustada, tuleb energeetikatööstuses teha mitmeid muudatusi, et see loodussõbralikumaks muuta.

http://www.ut.ee/BGGM/geo/energeetika.html
https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_et
https://leht.postimees.ee/6950214/tonu-lukas-kas-taidame-riigi-kliimaeesmargid-imporditud-metsataimedega
https://www.envir.ee/et/eesmargid-tegevused/kliima/rahvusvaheline-aruandlus/kui-palju-eestis-kasvuhoonegaase-tekib
https://www.envir.ee/sites/default/files/content-editors/Kliima/Inventuur/1._energeetikasektori_kokkuvote_2020.pdf

# data[].attributes.headline
Hiiumaale kerkib maailma suurim meretuulepark

# data[].attributes.subject
Hiiumaale kerkib maailma suurim meretuulepark

# data[].attributes.body
Hiiumaa põhjarannikule, maismaapiirist 12 km kaugusele merre tahetakse rajada 1100MW võimsusega meretuulepark. Tuulikuid rajatakse kokku 107-182 tükki ning need hakkavad üksteisest asetsema 1 kilomeetri kaugusel. Esialgu tahtis Eesti Energia rajada tuulikud kahele madalikule, kuid tänu hiidlaste vastuseisule seda ei tehtud, vaid liigutati meretuuleparki teistele aladele. Need kaks madalikku ( Apollo ja Hiiu madal ehk Näkimadalik ) on väga tähtsad veelindude rände peatuspaigad, samuti asub nendel aladel kaitseala. Tuulikute masti kõrgus saab olema 100-105 meetrit ning ühe tuulikulaba pikkus kuni 80 meetrit. Paljud kohalikud on projekti vastu, sest selliste tuuleparkide poolt tekitatavat madalsageduse mõju tervisele on väga vähe uuritud ning samuti pole uuritud seda, kuidas mõjutavad pikad kaablid merepõhja ja veeloomastikku. Sellest projektist tekiks juurde 30 otsest ning 20 kaudset töökohta.  Projekt on vajalik selleks, et Eesti täidaks Euroopa Liidu taastuvenergia eesmärke. MTÜ Hiiu Tuul, mis koondab enda alla kõik tuulepargivastased, on enim tuulepargi vastu selle tõttu, et nii suuri tuuleparke maaimas pole ning nende mõju inimeste tervisele, loomadele ja lindudele on väga vähe uuritud ning samuti tahetakse tuulepark rajada kolme hoiuala vahelisele alale. Tuulepark jääb ette merelindude rändeteele, seal piirkonnas on nende tähtis peatuspaik. Lisaks elab  sealsetes vetes palju kalu, kellest osad väga erilised. Samuti paikneb üks tuuleparkidest räimede rändeteel. Kuid mis saab tuulikutest siis, kui neid enam ei kasutata, kas siis jääbki Tahkunasse üks suur metallikuhila? Selle kohta pole mitte ühtegi uuringut,vastust ning samuti pole projektis selle kohta midagi kirjas. Sellise tohutu tuulepargi rajamiseks on tehtud liiga vähe uuringuid ning mina olen selle poolt, et sellist tuuleparki minu kodust 15 km kaugusele ei tekiks.
Katriin Kalle
https://arileht.delfi.ee/news/uudised/maailma-suurim-mere-tuulepark-kerkib-prominentide-vastuseisust-hoolimata-hiiumaale?id=87145259 http://www.hiiumeretuulepark.ee/projekt/keskkonnamojud

# data[].attributes.headline
Enefit Greeni 2019. aasta elektritoodang oli rekordiline

# data[].attributes.subject
Enefit Greeni 2019. aasta elektritoodang oli rekordiline

# data[].attributes.body
Enefit Green tootis 2019. aastal 1,2 teravatt-tundi elektrit, mis oli kaks ja pool korda rohkem, kui aasta varem. Sellest elektrist piisab aastaks ajaks u 400 000 keskmise tarbimisega kodumajapidamisele. Toodetud elektrist ligikaudu 85% tuli Eesti ja Leedu tuuleparkidest. Heale toodangule aitas kaasa parem töökindlus ja soodsamad tuuleolud.

Enefit Greeni juhatuse esimees Aavo Kärmas kommenteeris: "Suurepärane tulemus teeb rõõmu. Seda enam, et tuuleparkide töökindluse tagamiseks oleme teinud pingutusi ja näeme igapäevaselt vaeva selle säilitamise nimel. Lisaks olemasolevatele tuuleparkidele tegeleme aktiivselt uute tuuleprojektide arendamisega. On selge, et Enefit Greeni suurim kasv tuleb lähitulevikus just tuuleenergiast ja selles vallas on meil arendusprojekte nii Eestis kui ka näiteks Leedus ja Soomes."

Enefit Greeni silmis on suurim taastuvenergia arendamise potentsiaal eelkõige just Leedus, kus on neil hetkel plaanis luua veel 3 tuuleparki.

Päikeseenergia valdkonnas oli 2019. aastal märgiline Enefit Greeni laienemine Poola turule. 2019. aasta lõpuks tootsid Poola ja Eesti päikesepargid piisavalt elektrit u 3000 keskmise tarbimisega kodumajapidamise jaoks. 2020. aastaks on Enefit Green seadnud endale eesmärgiks päikeseenergia toodangut veelgi suurendada.

Ettevõtte 2019. aasta soojatoodang oli 45 protsenti vähem kui 2018. aastal. Põhjuseks oli varasemaga võrreldes soojemad ilmad.

„2020 tuleb põnev aasta, mil loodame jätkata Enefit Greeni tootmisportfelli kasvatamist. Lisaks keskendume olemasolevate varade veelgi nutikamale opereerimisele. Tahame kasvatada oma kõigi tootmisüksuste töö efektiivsust, suurendada toodanguid, ennetada seisakuid ja reageerida riketele varasemast veel paremini,“ kommenteeris Kärmas eelseisva aasta eesmärke.

Enefit Green on üks regiooni surimaid taastuvenergia tootjaid.

Hilde Kreet Lepasepp
https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/01/28/enefit-greeni-2019-aasta-elektritoodang-oli-rekordiline
Pilt: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/ee/Elektrituulikud.jpg

# data[].attributes.body
Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa kolledži uuringutele tuginedes kavatseb Eesti Energia hakata tootma plastist kütteõli.

Ometi pole paani  põlevkivi täielikult asendada, sobivat põlevkivi ja plasti vahekorda veel otsitakse. Vanemteadur Hella Riisalu sõnul on puhtalt plastist kütteõli tootmine ebamugav ja etearvamatu: ,,See protsess on väga tujukas. Mõnikord tuleb välja, mõnikord ei tule.’’

Eesti Energia juhatuse liige Margus Vals kommenteeris teemat sarnaselt: ,,Praegu me vaatame neid uusi kütuseid nii, nagu me siiani oleme vaadanud, et põlevkivi on põhiline kütus ja selle juures on lisandid.’’ Ometi lisab ta, et tulevikus võib põlevkivi osakaal väheneda kaduvväikeseks, kui tehnoloogiline areng seda võimaldab.

Plastist toodetud kütteõli on kvaliteetne - sellel on isegi kõrgem kütteväärtus kui tavapärasel põlevkiviõlil ning see sisaldab ka vähem väävlit. Lisaks on tootmine väga efektiivne, ühest tonnist plastist saab toota kuni viis korda rohkem õli kui samast kogusest põlevkivist. Tootmisprotsessi ümbertegemine aitaks vähendada ka süsihappegaasi heidet.

Idee kõige suurem eelis on ilmselt siiski see, et õli saab toota ka muidu taaskasutamatust plastist. Riisalu kinnitab: ,,Meie võtame selle plasti, millega teised midagi peale hakata ei oska. See tähendab, et seguplasti. See võib tulla olmejäätmetest, jäätmekütustest, prügila kaevamisest, kust tahes.’’ Sellel oleks omakorda potentsiaali vähendada keskkonda sattuva plasti hulka. Kindlasti suurendaks see ka motivatsiooni olemasolev plastsaaste keskkonnast tööstusesse suunata.

Projekt aitaks ilmselt ka põlevkivi kaevandamise mahtusid järk-järgult vähendada, kui põlevkivi osakaal õli tõepoolest ajas väheneb. Nii võiks Eesti energiatööstus liikuda keskkonnaeesmärkide suunas, kuid vältida suurt koondamislainet Ida-Virumaal.

Plasti ja põlevkivi segul põhinev kütteõli on hetkel veel täiesti algusjärgus ning võimalikud kaasuvad probleemid läbiuurimata. Samas tundub võimalik positiivne mõju väga suur.

Eesti Energia loodab tööstuslikus mahus plastiga põlevkiviõli tootma hakata juba 2024. aastal, kuid enne seda plaanib Tallinna Tehnikaülikooli põlevkivi kompetentsikeskus läbi viia veel ulatuslikumad uuringud. Projekti toetab ka Euroopa Liidu Regionaalarengu Fond.

Allikad:
https://www.err.ee/981395/ttu-virumaa-kolledz-oli-on-voimalik-toota-ka-plastist

https://www.err.ee/1089350/teadlased-uurivad-plastijaatmetest-polevkivioli-tootmise-voimalusi

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/14/eesti-energia-soovib-prugiplasti-vedelkutusteks-toodelda

https://keskkonnatehnika.ee/plastprugi-sobib-polevkivitoostuses-kutteoli-tootmiseks/

Ellen Roper

# data[].attributes.body
Eesti on Euroopa riikide võrdluses pigem viimaste seas, kui võrrelda lisandväärtust, mis on loodud ühe ühiku energia lõpptarbimise kohta. Samas energiatarbimine inimese kohta on Eestis sarnane nagu Euroopa Liidus keskmiselt, 2011 aastal oli vastav näitaja Eestis 24,75 MWh/in/a ja Euroopa Liidu tolleaegse 27 liikmesriigi keskmine näitaja oli Eurostati andmete põhjal 25,56 MWh/in/a. Joonisel 1 on visualiseeritud võrdlus Euroopa riikide energiatarbimise kohta. Selleks, et prognoosida Eesti energiatarbimise võimalikke tulevikusuundumusi on esmalt vaadeldud energiatarbimise andmeid lähiajaloost. Andmed on esitatud aastate arvestuses ning jaotatud järgnevateks sektoriteks:

Kodumajapidamised

Teenindus-ja avalik sektor

Tööstus, kalandus ja põllumajandus

Transport

Võrreldes aastaid 2000 ja 2010 suurenes nelja sektori summaarne energiatarbimine, ehk riigi koguenergiatarbimine, kümne aasta jooksul 21% võrra. Suurim protsentuaalne energiatarbimise kasv oli teenindussektoris (70%), kus energiatarbimine suurenes 2,73 TWh-lt 2000-ndal aastal 4,82 TWh-ni aastaks 2010. Energiatarbimist võib lisaks sektoriaalsele jaotusele jagada ka energiakandjate kaupa: soojuse, elektri ning kütuste, tarbimiseks. Eesti elektrisüsteemi tarbimise tipukoormus oli 2011/2012 aasta talvel 1572 MW ning maksimaalne elektritootmise tipp oli samal talvel 1953 MW. 2011/2012 talvel oli Eesti elektrisüsteemis piisavalt tootmisvõimsusi, et katta sisemaine tarbimisnõudlus igal ajahetkel sisemaise elektritootmisvõimsusega. Hinnanguliselt tarbib ligi 60% elanikkonnast soojust kaugküttesoojusena. Kokku on Eestis 239 kaugküttevõrku ning 1430 km soojustorustikku. Eesti 226-st omavalitsusest on kaugküte kasutusel 149-s. Ülejäänud elanikud kasutavad soojuse tootmiseks lokaalseid kütteseadmeid.

Mart Raidmets

Kasutatud allikas:
https://www.energiatalgud.ee/index.php/Energiatarbimine?menu-15

Joonis 1:

# data[].attributes.headline
Eesti taastuvelektri 2020. aasta eesmärk on täidetud.

# data[].attributes.subject
Eesti taastuvelektri 2020. aasta eesmärk on täidetud.

# data[].attributes.body
2005. aastal leppisid Euroopa Liidu juhid kokku pikaajalistes kliimaeesmärkides, mille kohaselt tuleb Euroopa Liidul aastaks 2020 toota 20% energiast taastuvatest energiaallikatest.

Eesti taastuvenergia potentsiaal avaldub eeskätt bioenergial baseeruvas elektri ja soojuse koostootmises ning tuuleenergias. Samuti arendatakse väikesemahulist hüdroenergeetikat ning levib päikesepaneelide kasutuselevõtt.

Ajavahemikus 2005–2017 kahekordistus Euroopa Liidus taastuvenergia osakaal elektritootmises ligikaudu 15%-lt peaaegu 31%-ni. Kasvu põhjustas peaasjalikult tuuleenergia ja fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia osakaalu kasv.

Pooled liikmesriikidest olid 2017. aastaks kas juba täitnud 2020. aasta eesmärgid või neile väga lähedal. Ülejäänud liikmesriikidel on oma eesmärke jätkuvalt raske täita ning selleks vajatakse edasisi jõupingutusi.

Eesti eesmärgiks oli saavutada taastuvelektri 17,6% osakaal elektrienergia lõpptarbimisest aastaks 2020.

Elektrienergia puhul peab olema Eestis tagatud, et 2020. aastal moodustab taastuvast energiaallikast toodetud elektrienergia siseriiklikust elektrienergia brutotarbimisest 17,6%. 2018. aastal oli asjakohane tase 19,86% ja 2019. aastal 21%. Sellel aastal moodustas taastuvatest allikatest toodetud elektrienergia esimese kolme kuu kokkuvõttes üle 51 protsendi Eesti elektritoodangust. Seega on Eesti taastuvelektri 2020. aasta eesmärk täidetud.

https://www.envir.ee/et/EL-eesmargid

https://elering.ee/book/export/html/1205

https://op.europa.eu/webpub/eca/lr-energy-and-climate/et/

https://www.mkm.ee/et/tegevusedeesmargid/energeetika/taastuvenergia
Alex Eric Aru

# data[].attributes.headline
Enefit Green tootis esimeses kvartalis 450 GWh taastuvelektrit

# data[].attributes.subject
Enefit Green tootis esimeses kvartalis 450 GWh taastuvelektrit

# data[].attributes.body
Eesti Energia taastuvenergiaettevõte Enefit Green tootis 2020. aasta esimeses kvartalis 450 gigavatt-tundi taastuvelektrit, mis on ligikaudu viiendiku võrra rohkem kui samal perioodil aasta tagasi.
Kvartali jooksul toodetud elektrist jagub aastaks ajaks ligikaudu 150 000 keskmise majapidamise tarbimise katmiseks.
Hea kvartalitoodangu taga on väga head toodangunumbrid kõigist kolmest aasta esimesest kuust, mis ületasid kõigil juhtudel aastataguseid tulemusi. Jaanuarikuine tootmistulemus kuuarvestuses Enefit Greeni aegade parim, 165 gigavatt-tundi. Veebruari toodang oli 160 gigavatt-tundi ning märtsikuu kogutoodanguks kujunes 125 gigavatt-tundi taastuvelektrit.
Enim panustasid heasse toodangutulemusse Enefit Greeni tuulepargid Eestis ja Leedus, mis tootsid aasta kolme kuuga pea 400 gigavatt-tundi taastuvelektrit. Ülejäänud toodang tuli ettevõtte koostootmisjaamadest, päikeseparkidest, Ruhnu taastuvenergialahendusest ning Keila-Joa hüdroelektrijaamast.
Enefit Greeni esimese kvartali soojatoodanguks kujunes kokkuvõtvalt 150 gigavatt-tundi energiat, mis on ligikaudu viiendiku võrra vähem kui samal perioodil aasta tagasi. Soojatoodangu languse taga oli erakordselt soe talv.
Enefit Green on Eesti Energia kontserni kuuluv taastuvenergia ettevõte, millele kuuluvad 20 tuuleparki Eestis ja Leedus, neli koostootmisjaama Irus, Paides, Valkas ja Brocenis, üks hüdroelektrijaam Keila-Joal, 36 päikeseelektrijaama Eestis ja Poolas ning pelletitehas Lätis.

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/04/11/enefit-green-tootis-esimeses-kvartalis-450-gwh-taastuvelektrit

Rene Väljaots

# data[].attributes.body
Eesti Energia ja TalTechi eesmärk on jõuda lahenduseni, kuidas saaks prügiplasti tööstuslikus mahus õlitootmisel kasutada ning ümbertöötlemiseks kõlbmatu jääde muuta väärtuslikuks vedelkütuseks.

Plastide kasutamine õlitootmisel Enefit õlitehastes koos põlevkivi ja rehvihakkega võimaldaks aastas keskkonnasõbralikult uueks väärtuslikuks tooteks töödelda vähemalt 80 000 tonni jäätmeid, vähendada tootmise CO2 emissiooni ja tõsta vedelkütuste kvaliteeti.
Taaskasutamatute plastjäätmete töötlemine õliks on efektiivsem kui põlevkivi kasutamine, sest esialgsete uuringute põhjal on ühest tonnist plastist võimalik saada kuni viis korda rohkem õli kui sama suurest kogusest põlevkivist. Seetõttu tekib märgatavtavalt vähem tahkeid jääke ja väheneb ka teiste heitmete hulk. Lisaks paranevad vedelkütuste kvaliteedinäitajad ning protsessi efektiivsus, mistõttu on tooted paremini turustatavad. See parandab tehaste tööiga ning aitab kaasa Ida-Virumaa tööhõive säilimisele.

Koostöös TalTechiga viiakse 2021. aasta alguseks läbi laborikatsed, laborikatsed viib läbi TalTechi Virumaa kolledži põlevkivi kompetentsikeskus. „Selle projekti raames on võimalik süsteemselt kasutada alusuuringute tulemusi ning samas välja selgitada need faktorid, millest sõltub edasine edukas rakendamine. Vastuse annavad labori- ja stendikatsed. Edu puhul on see suur samm põlevkivitöötlemise rolli suurendamiseks ringmajanduse kontekstis,“ selgitas kompetentsikeskuse vanemteadur Hella Riisalu.

Projekti innovaatilisus seisneb selles, et kasutamist võivad leida seni ainult ladestamisele või põletamisele läinud plastjäätmed ning töötlemisele võib minna sorteerimata jäätmeplastisegu, Projekti toetatakse Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondist 94 500 euroga.

Rasmus Roopõld

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/14/eesti-energia-soovib-prugiplasti-vedelkutusteks-toodelda

# data[].attributes.body
12. mail saatsid 24 Euroopa kodanikuühendust Euroopa komisjonile kirja, milles juhivad tähelepanu sellele, et Eesti valitsuse plaan laiendada põlevkiviõlitööstust on vastuolus ELi lepingute ja toetustega. Kodanikuühendused juhivad tähelepanu sellele, et Eesti valitsuse toetused ja plaanid suurendavad riigi sõltuvust fosiilkütustest ja aeglustavad süsinikuneutraalsuse saavutamist. Eesti riik on ühinenud ka Pariisi kliimaleppega ning on lubanud saavutada kliimaneutraalsus 2050. aastaks. Põlevkivitööstuse kui hääbuva ja keskkonda kahjustava energiatööstuse toetamine on silmakirjalik ja vastuoluline, sest ühtlasi saab Eesti toetust EL-i Ühtlase Ülemineku Fondist, mille saadavaid vahendeid tuleks kasutada jätkusuutlikusse energeetikasse investeerimiseks. Eesti valitsus võttis vastu otsuse toetada uue põlevkiviõli tehase rajamist COVID-19 pandeemia ajal, mil polnud võimalik pidada avalikku debatti. Põlevkivisektorisse investeerimine on riskante ja hetkelises kriisi olukorras vastuvõetamatu,  eriti kui rahalisi ressursse tuleks kasuatada kriisiga toime tulemiseks ja majanduse taastamiseks. Põlevkivitehase õigustatakse uute töökohtade loomisega Ida-Virumaale, kuid tegelikult tuleks uue põlevkiviõli tehase rajamisega juurde vaid ca 130 uut töökohta. Samas pole kahjutab põlevkivisektoris töötamine rahva tervist,  KIKi 2015. aastal tehtud põlevkivisekori tervishoiuuuringu põhjal on näha, et  meeste haigestumine brohhi ja hingamisteede pahaloomulistesse kasvajatesse on Ida-Virumaal Eesti keskmisest pea kaks korda suurem. Põlevkivitööstusesse investeerimine on tagurlik ja vastutustundetu ettevõtmine, mis toob lisaks keskkonnaaspektidel kahju ka Eesti mainele.

Kasutatud materjalid:
https://www.terviseamet.ee/sites/default/files/KTO/Projektid/KIK-Polevkivisektori_tervisemojude_uuringu_sisukokkuvote.zip

http://www.kliimamuutused.ee/uudised/uhenduste-poordumine-euroopa-komisjonile-eesti-investeeringud-polevkivisse-lahevad-vastuollu-eli-toetustega?fbclid=IwAR21GPof5cesozC577CLw4gfg62JdtqvCFoL8zjan2adxyRLyZxm_pSPFqw

Emma Huimerind

# data[].attributes.headline
Eesti Energia vähendas aastaga CO2 heitmeid ligi 2 korda

# data[].attributes.subject
Eesti Energia vähendas aastaga CO2 heitmeid ligi 2 korda

# data[].attributes.body
Euroopa Liidu süsinikukvoodi hinnakasv ja ebaausat konkurentsi tekitanud Vene elektritoodang sundis Eesti Energiat möödunud aastal oluliselt vähendama põlevkivist elektritootmist, mis tõi kaasa ettevõtte CO2 emissiooni vähenemise 50 protsendi võrra. Eesti riigi CO2 koguemissioon vähenes Eesti Energia toel ühe aastaga umbes veerandi võrra.

Samal ajal kasvas Eesti Energia vedelkütuste tootmine rekordiliseks. Õlitootmine paiskab CO2 õhku kolm korda vähem kui elektritootmine. Eesti Energia edasine plaan on rajada aastaks 2024 uus Enefit tehnoloogial põhinev õlitehas. Lisaks põlevkivile saab õlitootmiseks kasutada ka vanarehve, mis on siiani keskkonnale suureks probleemiks olnud. Eesti Energia uurib ka plastijäätmetest õlitootmise võimalusi.

Taastuvatest ja alternatiivsetest allikatest toodetud elektri osakaal kasvas kogutoodangus aastaga ligi kolm korda -  13%-lt 36%-ni. Lõviosa andis sellesse tütarettevõte Enefit Green, mis on Balti riikide suurim tuuleenergia tootja. Taastuvenergia toodang suurenes ka Ida-Virumaa soojuselektrijaamades, kus ettevõte toodab elektrit puidujäätmetest. 2023. aastaks on ettevõte seadnud strateegilise eesmärgi jõuda tasemele, kus 45% elektrist on toodetud taastuvatest ja alternatiivsetest allikatest.

Põlevkivist elektritootmise vähendamine tähendas, et ettevõtte CO2 emissioon langes aastaga 48% tasemele 5,9 miljonit tonni. Eesti riigi CO2 emissioon vähenes seeläbi ühe aastaga umbes veerandi võrra ning Eestist on saanud kiireim CO2 emissioonide vähendaja Euroopa Liidus.

Eke Tooming

https://www.err.ee/1023681/eesti-energia-co2-heitmed-vahenesid-aastaga-kaks-korda

https://majandus24.postimees.ee/6910683/voimas-eesti-energia-uletas-miljardi-piiri

https://estonianworld.com/technology/estonias-energy-giant-renewable-electricity-exceeds-the-oil-shale-energy-for-the-first-time/

# data[].attributes.headline
Eesti suurim elektriautode kiirlaadimisvõrk kannab nüüdsest nime Enefit VOLT

# data[].attributes.subject
Eesti suurim elektriautode kiirlaadimisvõrk kannab nüüdsest nime Enefit VOLT

# data[].attributes.body
Eesti Energia ja Elektrilevi uuendasid elektriautode kiirlaadimisvõrku ning panid sellele ka uue nime. Endisest ELMOst sai Enefit VOLT. Uuendatud võrk alustas tööd 11. Veebruaril kui Tallinnas ja Tartus avati kuus uut kiirlaadijat (50 kW) ja kolm poolkiiret laadijat (22 kW). Kõik uued laadijad sobivad nii Euroopa kui ka Aasia päritolu elektriautodele.

Uus laadimisvõrk on kiirem, mugavam ja mitmekülgsem. Näiteks toimub registreerumine tänu nutirakendusele mitme päeva asemel ainult mõne minutiga ning kõik laadimisega seotud toimingud saab kasutaja teha äpis, kus ta näeb lisaks ka laadijate saadavust. Enefit VOLTi saab kasutada kõikjal Eestis ja igat tüüpi elektriautode laadimiseks ja laadimine toimub Enefit VOLT võrgustikus 100 protsenti rohelise energiaga.

Eesti Energiast ja Eestist sai eelmisel aastal Euroopa Liidu kiireim süsinikuemissiooni vähendaja. Sellega on hästi kooskõlas ka CO2 heitmete vähendamine transpordisektoris, kus on seni olnud vähe edusamme ja kus on heaks lahenduseks elektrisõidukid. Samas pole elektriautode arv kuigi kiiresti kasvanud, olgugi et sisepõlemismootoriga autode ja elektrisõidukite hinnavahe on kahanenud väga väikseks. Peamiseks elektriautode vähesuse põhjuseks on see, et seni on puudunud elektriautode kiire laadimise võimalus.

Täna on Enefit VOLT võrgus 176 laadijat ning lähiaastatel lisandub nendele mitmeid uusi kiireid laadijaid. Plaanis on veelgi muudatusi, näiteks tuua klientideni nutikad koduse laadimise võimalused ning lisada nutirakendusse laadija broneerimise võimalus.

Gregor Ludvig Kikas
Allikas:
https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/02/04/eesti-suurim-elektriautode-kiirlaadimisvork-kannab-nuudsest-nime-enefit-volt

# data[].attributes.headline
Valitsus toetab Eesti Energia uue õlitehase ehtitust

# data[].attributes.subject
Valitsus toetab Eesti Energia uue õlitehase ehtitust

# data[].attributes.body
Valitsus andis 27. märtsil rahandusminister Martin Helmele volitused Eesti Energia omakapitali suurendamiseks rahalise sissemaksena 125 miljoni euro ulatuses, mis võimaldab Eesti Energial rajada uus Enefit280 õlitehas. Kokku läheb uus tehas praeguste hinnangute järgi maksma 286 miljonit eurot.
Uue õlitehase rajamine tuleneb riigi kui omaniku ootusest ja Eesti Energia strateegilisest eesmärgist kasvatada vedelkütuste tootmist.

Peaminister Jüri Ratas teatas, et uue põlevkivi õlitehase rajamine on pikaajaline ja strateegiline investeering ning eesmärkideks on väärindada Eesti olulisimat maavara, luua uusi töökohti ja säästa senisest rohkem looduskeskkonda. Täiendavate töökohtade loomine vähendab energiasektori käimasolevast muutumisest tulenevaid sotsiaalseid riske ja toetab Ida-Virumaa regiooni tervikuna.

Õlitehase rajamisel leiab rakendust ligi 1000 töötajat ehitus- ja tehnoloogiaettevõtetest, seal hulgas kuni 700 kohalikku inimest saab tööd ehituse ajal. Sellele lisanduvad kaudsed ehitusaegsed töökohad teenindussektoris.
Valitsuse teatel võib ekspertide hinnangul kuni pool uue õlitehase ehitusmaksumusest jääda Eestisse. Pärast käivitamist loob õlitehas kokku ligikaudu 500 otsest ja kaudset töökohta.

Rahandusminister Mart Helme lubas, et uue õlitehase ehitusega Eesti põlevkivitööstuse süsihappegaasi emissioonid ja põlevkivi kasutus ei suurene, vaid vähenevad.
“Seda põhjusel, et paralleelselt uue õlitehase ehitusega sulgeb Eesti Energia lõplikult mitu vanemat elektri tootmiseks kasutatud energiaplokki. Lisaks on põlevkivist elektri tootmise CO2 intensiivsus kordades suurem kui õlitootmisel,“ lausus Helme.
Ühtlasi rääkis Helme, et põlevkivisektor on riigile väga oluline tuluallikas, kust on viimastel aastatel laekunud riigikassasse üle 100 miljonit euro aastas ning põlevkivitööstus aitab samuti hoida kõrgepalgalisi töökohti Ida-Virumaal.

Uus õlitehas valmib 2024. aastal ja selle täisvõimsus plaanitakse saavutada aasta hiljem. Investeeringu maksumuseks on planeeritud 286 miljonit eurot.

Jaan Peeter Viljamaa
https://raha.geenius.ee/rubriik/uudis/eesti-energia-uus-olitehas-sai-rohelise-tule-valitsus-andis-ehituseks-125-miljonit/

# data[].attributes.body
Praegune kriisiolukord ja nüüdisaegsete energiasäästlike elektriseadmete pärast on vähenenud elektritarve, mispärast on Elektrilevi sunnitud tõstma võrguteenuse tasu, et neil oleks võimalik teha kärmelt elektrivõrgu hooldavaid töid ja remonte. Samas Elektrilevi võrguteenuse tasu tõstmine taas mõjutab elektritarvet, mispärast tekib Elektrilevi jaoks suur vaesuse nõiaring.

Praegused võrgutasu tariifid on juba väga suureks kasvanud ja need maksavad peaaegu 2,3 korda rohkem raha kui tarbitud elektri tasu.
Praeguse seisuga on tekkinud Elektrilevil rahanappus, mille eriti raskendas praegune kriisiolukord, sest vähenes suure hulga võrra tööstuslik elektrikasutus, kuigi vähemalt tõusis tavatarbija elektrikasutus, ehk kriisiolukord ei mõjunud nii halvasti Elektrilevile kui nad olid algselt arvanud.

Eleringi juht Taavi Veskmäe kuigi arvab, et praegune madal elektri hind ei soodusta investeerimist uutesse võimsustesse. Tegelikult, aga madal elektri hind peaks just soodustama suuremat kasutust, kuigi neil lisandub kõrge võrguteenuse tasu. Seepärast on elektrienergia hind kõrge ja püsib umbes stabiilsena, mispärast ei tõusegi elektritarbimine, vaid ainult väheneb.

Samuti kui Elektrilevi peaks proovima saama inimesi rohkem elektrit tarbima nad ise reklaamivad vastastikulise eesmärgiga. Nende praegustes reklaamides nadteadvustavad, et kui vähendada enda igapäevast elektritarvet 1 kWh võrra siis samuti väheneb sinu aastane elektriarve umbes 40 euro võrra. Reklaamides kajastub ka veel sõnumeid, et kõige parem energia on tarbimata energia, mis väga erineb sellest mida nad peaksid praegusel ajal reklaamima, et enda elektritarvet tõsta.

Sander Simson

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viimastel aastatel on tänu nüüdisaegsete säästlike elektriseadmete kasutuselevõtule ja säästmise vajaduse teadvustamisele tarbimine vähenenud. Kuid tarbimise vähenemise tagajärjel on käive vähenenud ja Elektrilevil on tekkinud krooniline rahanappus, mis on seadnud ohtu elektrivõrgu hooldamise ja remondi. Nad on tõstnud võrgutasusid, mis minu meelest juba takistavad käibe suurenemist, need tariifid on liiga kõrged.

Näiteks tarvitan kodus kuus elektrit 271,78 kWh, milles tarbitud elektri eest maksan 10,13 eurot ja elektri võrguteenuse eest tasun 22,57 eurot. Seega võrguteenuse tasu on 2,228 korda kallim elektrist!

Elektritarbimise suurendamiseks tulnuks võrguteenuse tasusid vähendada. Raha saamiseks aga kehtestati igale tarbijale võrguteenuse kuutasu, mis vähendab veelgi käivet. Kuutasu rakendamist põhjendatakse väitega, nagu tarbija liitumispunktis alakoormatud peakaitse koormaks võrku! Unustatakse, et igal tarbijal on liitumispunkti peakaitsme amperaaž just nii suur, mis võimaldab tal elektrit teatud hetkel peakaitsme läbilaskevõime ulatuses kasutada. Vajadus ei ole ju kogu aeg ühesugune.

Arusaamatust tekitab, miks Elektrilevi soovitab tarbijal kuutasu vähendamiseks tasuta loobuda osast liitumispunkti peakaitsme ampritest. Justkui oleks liitumisel müüdud ampreid vastavalt tarbija vajadusele, kuid liinide läbilaskevõime jäeti vastavusse viimata ja nüüd on häda käes, sest raha elektriliinide nõuetele vastavusse viimiseks ei jagu.

Elektrilevil on tekkinud krooniline rahanappus, mis on seadnud ohtu elektrivõrgu hooldamise ja remondi.

Elektrilevil puudub aga tahtmine tarbijale soovitatud peakaitsme vähendamisel loobutud amprite eest raha tagasi maksta. Äriettevõttel peaks olema kohustus firma poolt tarbijale soovitatud, aga hiljem loobutud ampreid liitumistasu hinnaga tagasi osta. Kuutasu seadmine igale tarbijale ent näitab, et firma ei tule käibe vähenemisel elektrienergia tarbijale vahendamisega toime.

Segadust tekitab seejuures võrguteenuse hinnakirja sõnastus, mille alusel "rakendatakse kuutasu igale tarbijatele, kui tarbimiskohas eelmise aasta tarbimine puudus või oli kuni 250 kWh aastas". Paraku rakendatakse võrguühenduse kuutasu igale tarbijale vastavalt peakaitsme ampritele, olenemata aasta tarbimisest.

Eleringi juhi Taavi Veskimäe sõnul ei võimalda elektri madal hind investeerida uutesse võimsustesse. Samas Eleringi juht justkui unustab, et elektrienergia vabaturu hind on odav, kuid sellele lisandub kõrge võrguteenuse tasu. Seega on elektrienergia hind tänu võrguteenustasudele kõrge, mis ei soodusta elektri tarbimist.

Väike elektriaktsiisi langetamine tarbimist ei kasvata ja käivet ei suurenda. Ainus võimalus saada elektrivõrgu haldamiseks raha on elektritarbimist suurendada. Reklaam ütleb aga hoopis, et kui vähendad iga päev elektri tarbimist 1 kWh, hoiad aastas kokku umbes 40 eurot ja kõige parem on tarbimata energia.

Huvitav, kust siis tuleb raha Elektrilevi üle 60 000 kilomeetri elektriliinide ja umbes 24 000 alajaama hoolduseks ja remondiks?

Elektrienergia soodne hind annaks võimaluse ahiküttega korterites kasutada tahkekütuse asemel keskkonda säästvat elektrikütet, kokku võttes suurendaks käivet. Tarbimise edasise vähenemise korral kerkiks aga võrgutasu ju veelgi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jüri Laurson: kõrge elektrivõrgutasu vähendab käivet

# data[].attributes.attachment_link.description
Viimastel aastatel on tänu nüüdisaegsete säästlike elektriseadmete kasutuselevõtule ja säästmise vajaduse teadvustamisele tarbimine vähenenud. Kuid tarbimise vähenemise tagajärjel on käive vähenenud ja Elektrilevil on tekkinud krooniline rahanappus, mis on seadnud ohtu elektrivõrgu hooldamise ja remondi. Nad on tõstnud võrgutasusid, mis minu meelest juba takistavad käibe suurenemist, need tariifid on liiga kõrged.

# data[].attributes.headline
Kümnendi madalaim elektrihind viis Eesti Energia kahjumisse

# data[].attributes.subject
Kümnendi madalaim elektrihind viis Eesti Energia kahjumisse

# data[].attributes.body
Eesti Energia käive ning kasumlikkus vähenes, kui turul oli viimase kümne aasta madalaim elektrihind. Majandustulemusi mõjutasid erakordsed olud: viimase poolsajandi kõige soojemast talvest tingitud elektritarbimise vähenemine, koroonakriisi täiendav negatiivne mõju elektri- ja õlitarbimisele ning kõige madalamad elektrihinnad alates elektrituru avanemisest. Elektri hind langes vahepeal lausa nulli lähedale. Hinda hoidis madalal ka väga kõrge hüdrobilnasi tase põhjamaades.
Ligi poole elektritoodangust moodustas taastuvenergia, mis on tõusnud võrreldes eelmise aastaga 14%.  Tänu sellele on Eesti süsinikuemissioon kahe aastaga vähenenud ligi neli korda, mis teeb Eestist Euroopa kõige kiirema süsinikuheitme vähendaja.

Matilda Touart

https://arileht.delfi.ee/news/uudised/kumnendi-madalaim-elektrihind-viis-eesti-energia-kahjumisse?id=89762419

# data[].attributes.body
Päikesepaneelid on kõige lihtsamad ja hooldusvabamad elektrienergia süsteemid ning nende elueaks on 30 - 50 aastat. Päikesepaneelide kaudu saab ka ülejääva elektri müüa elektrivõrku.

Pilvisuse tõttu ei saa päikeseenergiat kasutades kunagi kindel olla, kui palju soojus- või elektrienergiat saadakse. Talvel ja suvel on energia tootlikkuses sõltuvalt kaldenurgast ja päikese järgitavusest 20...50 kordne vahe. Perioodil märts kuni oktoober toodavad päikesepaneelid 90% kogu aastasest energia kogusest. Energia tootmine langeb kokku büroohoonete, turismitalude jm sarnase tarbimismustriga hoonete tarbimisega.

Energia tootmise hulk oleneb geograafilisest asukohast ning kohalikest klimaatilistest tingimustest. Kuna aga Eesti territoorium on suhteliselt väike, siis jaguneb päikese energeetiline ressurss suhteliselt ühtlaselt (suurimaks erinevuseks ~10 %).

Mõttekam on päikesepaneelidega suures koguses toota elektrienergiat, sest transportimisel energiakadu on oluliselt väiksem kui soojusenergial.

Päikeselt saabuva kiirgusliku energia passiivsel kasutamisel on oluline mõju meie elukeskkonna loomisel ning aktiivne kasutus võimaldab lisaks toota elektrit või sooja vett ilma energiatoorme peale ressurssi kulutamata.

Päikesepaneelide soetamine säästab nii sinu raha, kui keskkonda.

Liisi Brett

Allikad:
https://energiatalgud.ee/index.php/P%C3%A4ikeseenergia_ressurss?menu-47

https://energiatalgud.ee/index.php/P%C3%A4ikesepaneel

Pilt:
https://www.xn--pikesepaneelid-5hb.ee/online/309-large_default/p%C3%A4ikesepaneel-100w-12v-s%C3%BCsteemile-pol%C3%BCkristall.jpg

# data[].attributes.headline
Taastuvelekter moodustas I kvartalis poole Eesti energia kogutoodangust

# data[].attributes.subject
Taastuvelekter moodustas I kvartalis poole Eesti energia kogutoodangust

# data[].attributes.body
Viimase kümnendi madalaim elektrihind vähendas esimeses kvartalis Eesti Energia käivet ning kasumlikkust.  Kuid samal ajal toimus tootmises pööre, kui esimest korda taastuvelektri maht ületas  põlevkivielektri mahtu. Elektitoodangust poole moodustas taastuvelekter, mis on 14% tõus võrreldes eelmise aastaga. Põhjuseks võib lugeda head tuuleparkide tööd ning paremaid tuuleolusid. Teise poole toodangust  moodustas elekter põlevkivist, põlevkivigaasist ja jäätmetest. Eesti Energia investeeris kvartaliga 69 miljonit eurot, millest suure osa moodustas taastuvenergia arenguks tehtud investeering ehk Tootsi tuulepargi aluse maa omandamine.

Anette Roosiväli

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/05/taastuvelekter-moodustas-i-kvartalis-poole-eesti-energia-kogutoodangust

# data[].attributes.headline
Põlevkiviõli jätab kliimale suurema jälje kui põlevkivi põletamine või nafta   

# data[].attributes.subject
Põlevkiviõli jätab kliimale suurema jälje kui põlevkivi põletamine või nafta   

# data[].attributes.body
Eesti Energia on öelnud, et põlevkiviõli tootmisel tekkiv CO2 heide on 3,3 korda väiksem kui põlevkivist elektrit tootes ja see aitab Eestil liikuda samm-sammult puhta energiatootmise juurde. Ent Eestis õlitootmisest tekkiv heide on kõigest tehte üks pool. Kuskil kasutatakse põlevkiviõli kütusena ja sellega paiskub kasvuhoonegaase uuesti õhku. Seega tuleks põlevkiviõlist rääkides vaadata kütuse terve elutsükli mõju keskkonnale ja kliimale. Väga hea on tõdeda, et meid kõiki eesootavat probleemi julgetakse tunnistada, kuigi lahenduste pakkumine jäetakse targu õhku. Omaltpoolt saame anda ühe raudse soovituse, mida tuleb nii Eestis kui planeedil Maa järjest rohkem alla joonida: vaadake üle oma energiatarbimine ja leidke võimalused, kuidas seda vähendada. Sest mida väiksem on meie energiavajadus, seda väiksemat uut tootmisvõimsust me vajame. Täpselt nii lihtne see ongi!

Hans Joosep Altroff
https://epl.delfi.ee/kliima/polevkivioli-jatab-kliimale-suurema-jalje-kui-polevkivi-poletamine-voi-nafta?id=89114039

# data[].attributes.headline
Eesti Energia soovib prügiplasti toota vedelkütuseks

# data[].attributes.subject
Eesti Energia soovib prügiplasti toota vedelkütuseks

# data[].attributes.body
Eesti Energia alustas Tallinna Tehnikaülikooliga koostööd, et saaks toota plasti, mis muidu läheb prügimäele toota vedelkütust. Kasutute kummirehvide ja muude plastikjäädete ümbertöötlemine aitaks säästa 80 000 tonni prügi. Uuringute põhjal saab vaadata, et 1 kogusest prügist saab kuni 5 korda rohkem õli, kui põlevkivist. Selle projekti võlu on see, et muidu ladestamiseks või põletamiseks minev prügi, saab nüüd hakata taaskasutama, ning töötlemisele võib minna sorteerimata prügi koos liiva, savi ja muude jääkidega. Seda projekti toetab Euroopa Liidu Regionaalarengu Fond 94 500 euroga.

Hendrik Truss

https://majandus24.postimees.ee/6972915/eesti-energia-soovib-prugiplasti-vedelkutusteks-toodelda

# data[].attributes.body
Eesti Energia alustab koostööd Tallinna Tehnikaülikooliga suure eesmärgi lahenduse leidmiseks- prügiplasti töötlemine ettevõtte õlitehastes koos põlevkiviga vedelkütuseks. Selle plaaniga soovitakse lahendada keskkonnaprobleeme nii Eestis kui ka meie lähisriikides.

Ida-Virumaa on võimalik muuta tänu Enefiti õlitootmis-tehnoloogiaga oluliseks keskkonnaprobleemide lahendajaks. Hetkel on võimalik vanarehve koos põlevkiviga õliks töödelda ning võimalus teha sama taaskasutamatute plastidega tõstab tehnoloogia olulisust. Eesti Energia juhatuse liige Margus Vals sõnas, et hetkel luuakse küll põlevkivist suurt ja puhast väärtust, aga on ka potentsiaal läbi ringmajanduse ja uute tehnoloogiate toetada keskkonnaprobleemide lahendamist. Kui kasutada plaste koos põlevkiviga ja rehvihakkega õli tootmiseks, võimaldab see töödelda aastas vähemalt 80 000 tonni jäätmeid.
Samuti vähendaks see süsihappegaasi emissiooni ja tõstaks vedelkütuse kvaliteeti. Taaskasutamatu plasti õliks töötlemine on ka efektiivsem, sest  plastist on võimalik saada kuni viis korda rohkem õli kui samast kogusest põlevkivist. Vähem tekiks tahkeid jääke, heitmete hulk väheneks. Lisaks paraneksid ka vedelkütuse kvaliteedinäitajad ja üleüldine protsessi efektiivsus.

Eesti Energia viib esimesed laborikatsed koostöös TalTechiga läbi 2021. aasta alguseks. Sellele järgnevad  katsed pilootseadmel ja õlitehases, vajalike keskkonnalubade hankimine ning tootmise ettevalmistamine. 2024. aastal on planeeritud tootmise algus. Selle projekti käigus võivad kasutamist leida seni ainult põletamisele või ladestamisele läinud plastjäätmed. Töötlemisele võib minna sorteerimata jäätmeplastisegu ehk kaoks ära vajadus prügi pesta ja sorteerida.

Melani Meribel Laikre

https://arileht.delfi.ee/news/uudised/eesti-energia-tahab-prugiplasti-vedelkutusteks-toodelda?id=89858195

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/14/eesti-energia-soovib-prugiplasti-vedelkutusteks-toodelda

# data[].attributes.headline
Enefit Green toob Eesti peredele rohelise elektri

# data[].attributes.subject
Enefit Green toob Eesti peredele rohelise elektri

# data[].attributes.body
2020. aasta aprillis tootis Enefit Green  taastuvenergiana 122 gigavatt-tundi elektrit, mis on 44% rohkem võrreldes eelmise aastaga, mil elektritoodang ulatus 85 gigavatt-tunnini . Sellest elektritoodangust piisab ligi 40 000 majapidamisele terveks aastaks (keskmise tarbimise korral). Enefit Greeni juhatuse esimehe Aavo Kärmase sõnul oli hea tootlikuse põhjuseks tuuleparkide töökindlus, mis andis võimaluse ilmastikuoludest maksimumi võtta.  Tuulepargid tootsid sellest hulgast 102 gigavatti-tundi taastuvelektrit, ülejäänud tootsid päikesepargid ja hüdroelektrijaamad, mis Eesti, Leedu ja Poola aladel. Enefit Green on Eesti Energia  konserni kuuluv taastuvenergia ettevõte. Enefit Green on üks suurimaid taastuvenergia tootjaid ning suurim tuuleenergia tootja regioonis. Enefit Greeni taastuvenergia toodang on väga oluline, kuna see aitab kaasa Eesti Energia plaani elluviimisele, kus loodetakse 2023. aastal toota 45% elektrist taastuvatest või alternatiivsetest allikatest.  Tänaseks on Enefit Green tootnud taastuvatest energiaallikatest energiat juba üle 17 aasta. Esimeseks projektiks oli 2002. aastal Virtsu esimese kaasaegse tuuliku püstitamine. Algul keskendutigi rohkem tuuleenergiale, aga viimasel ajal on hakatud rohkem investeerima ka päikeseenergia kasutamisesse.
Karl Gustav Jurtšenko

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/13/enefit-greeni-aprillikuu-taastuvelektri-toodang-kasvas-aastaga-44

# data[].attributes.headline
Taastuvenergia arengud Eestis 2019. aastal

# data[].attributes.subject
Taastuvenergia arengud Eestis 2019. aastal

# data[].attributes.body
2019. aastal suurenes taastuvelektri osakaal 21%-ni, mis tähendab, et taastuvenergia kasutamine on võrreldes eelmise aastaga, mille protsent oli 17,1, märkimisväärselt tõusnud. Siiski peaks kasv, mõeldes tulevikule, olema veelgi tempokam. Üha enam tõuseb esile päikeseenergia kasutamine, aastaga lisandus koguni ligikaudu 800 päikesepaneelidega elektri tootjat. Tuuleenergiat toodeti möödunud aastal Eestis kokku 692 GWh, mis on mõnevõrra rohkem 2018. aastaga võrreldes. Hüdroelektrijaamade toodang on viimaste aastate võrdluses pigem tagasihoidlik.

Helis Lisette Kähari

https://bioneer.ee/%C3%BClevaade-taastuvenergeetika-arengutest-elektrisektoris-eestis-2019-aastal

# data[].attributes.body
Eesti pole just kõige paremas olukorras energeetika poolest. Me  oleme küll väike riik,  aga  energiat kasutame me päevases koguses väga palju ja meie riigil pole nii palju varasi, et nende pealt pikaajaliselt elada. Üks hetk saab ju põlevkivi ja maagaas otsa või kliimasoojenemise pärast piiratakse päevast põlevkivist ja maagaasist toodetava energia hulka. Õnneks on energia saamiseks ka teisi võimalusi. Nt päikeseenergia. Päikeseenergiat saadakse kasutades päikesepaneele. Eestis on juba mitu päikesepaneeli parki, kuid paneele saab ka paigaldada enda kodu katusele. Seda tehes saab inimene vähendada oma ökoloogilist jalajälge ja samal ajal säästaks ta ka raha, sest enam pole vaja elektri eest maksta,  vaid sa toodad seda ise.  Päikesepaneele saab paigaldada igale katusele ja kui katusele ei mahu millegi pärast, siis saab neid ka maa peale paigaldada. Tänapäeval ei maksa päikesepaneelid ka väga palju. Hind oleneb sellest, kui palju päikesepaneeli tahetakse paigaldada ja kui palju energiat tahetakse nendega toota. Suurt rolli mängib energiatootmisel päikesepaneelidega päikesepaneelide asend. Kõige rohkem energiat saab siis, kui paneelid on suunaga lõunas. Lõppkokkuvõttes on päikesepaneelid väga kasulikud, sest nendega saab toota palju energiat keskonna sõbralikult ja samal ajal säästetakse ka raha, sest siis toodab inimene endale ise energiat, mitte ei osta seda.

Eesti energia koduleheküljel on ka päikeseenergia kalkulaator, mis arvutab välja kui palju raha sa säästaksid, kui kasutaksid päikesepaneele.

Konrad Kudeviita
Kasutasin oma kogemust ja Eesti energia veebilehte

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tooda ise elektrit ja säästa juba täna!

Tark investeering rohelisemasse tulevikku

Päikesepaneelid on parim ja lihtsaim viis hakata tootma ise 100% puhast energiat, hoida kokku elektrikuludelt ning kasvatada oma kinnisvara väärtust.

Eesti Energia eksperdid on sulle toeks igal sammul - ideest teostuseni. Pakume ka kuumaksepõhist lahendust, millega saad hakata elektriarvelt kokku hoidma kohe, ilma et peaks suurt summat koguma ja investeeringu alla kinni panema.
Arvutan sobiva lahenduse
Päikesepaneelide kalkulaator

Arvuta, milline päikeseenergia lahendus sobib sinu koju või suvilasse kõige paremini.
Kui soovid ehitada päikeseparki, et toota elektrit võrku müümiseks, saada oma kontaktandmed meile paikeseenergia@energia.ee ja võtame sinuga ühendust!

You need to enable JavaScript to run this app.

Näidislahendused

Väike eramu

Suur eramu

Maapark

Vajalik pindala katusel või maapinnal

70 m ²

130 m ²

300 m ²

Miks paigaldada koju päikesepaneelid?

Vähendab energiakulusid
Säästad nii elektri-, võrgutasu kui ka riiklike maksude arvelt, saad ülejäänud elektri võrku tagasi müüa ning selle eest toetust taotleda.

Tark investeering
Investeering paneelidesse on püsiva ja kindla tootlusega, parandab hoone energiamärgise klassi ning suurendab turuväärtust. Pakume ka järelmaksu, mis teeb paneelide ostmise eriti mugavaks.

Kõige keskkonnasõbralikum energia
Päikesest ise elektrit tootes vähendad oma ökoloogilist jalajälge, annad oma panuse keskkonna hoidmisesse ning oled teistele eeskujuks.

Miks valida Eesti Energia?

Muretu ja ladus protsess
Meie päikeseenergia eksperdid annavad endast parima, et ideest teostuseni kõik sujuks. Mõtleme sinuga koos ja loome parimad lahendused, taotleme vajalikud load, aitame võrgulepingu sõlmimisel ning nõustame riiklikke toetusskeemide osas, mis aitavad taastuvenergialahenduste rahastamisel. Lisaks pakume ka järelmaksulahendust ja ostame kodustest elektritarbimisest üle jääva elektri tagasi.

Oleme sinuga ka hiljem
Kuna tegemist on pikaajalise investeeringuga, saame garanteerida, et oleme küsimuste tekkimisel olemas nii täna kui ka aastate pärast.

Kindel kvaliteet
Lisaks hinnatud teadmistele pakume maailma juhtivate tootjate seadmeid ning paigalduse eest hoolitsevad Eesti Energia kogenud spetsialistid. Meie seadmetele ja töödele kehtib 10-aastane garantii.

Personaalne lähenemine
Leiame iga kliendi võimalustele ja vajadustele sobiva lahenduse, mis aitaks panna aluse energia- ja keskkonnasäästlikumale elustiilile.

Viis sammu oma päikesepargini

Arvuta, palju säästaksid

Saa kalkulaatorist hinnang investeeringu suurusest, võimalikust rahalisest võidust ning tasuvusajast.

Hinnapakkumine

Vaatame sinu andmed üle ja vajadusel koostame täpse hinnapakkumise. Soovi korral pakume ka järelmaksulahendust ning anname nõu toetuste osas.

Lööme käed!

Sõlmime lepingu, koostame projekti ning vormistame vajalikud load ja dokumendid.

Paigaldus

Lepime kokku sobiliku aja ning paigaldame süsteemi paari päeva jooksul.

Hakka tootma!

Naudi odavamat elektrit ning hoia jaama tootlikkusel silm peal oma nutitelefoni abil. Küsimuste, rikete või hoolduse korral oleme ainult ühe telefonikõne kaugusel.

Korduma kippuvad küsimused

Valdav osa päikeseelektrijaamu, mida me hoonete katustel, fassaadidel või maapinnal näeme, vajab toimimiseks võrgutoidet. Kui võrgust tulev toide katkeb, lülitub ka päikeseenergia tootmine välja. See tähendab, et kui tegu pole just akusid sisaldava hübriidlahendusega, ei püsi päikesejaam elektrikatkestuse korral töös.

Kodumajapidamistes oleks hea, kui iga 2-3 aasta järel spetsialist päikeseelektri süsteemi üle vaataks (visuaalne kontroll, ahelate mõõtmised, inverteri tarkvara uuendus jms). Ka talvisel ajal ei pea muretsema rohke lume pärast, sest lumi paneele ei riku ning südatalvisel ajal pole piisavalt päikesevalgust niigi väga palju. Sügisel-kevadel, siis kui valgust enam, suudab paneel end ise puhastada. Nimelt hakkab paneel läbi õhema lumekihi kumavast valgusest elektrit tootma, töötades paneel soojeneb veidi ning see aitab kaasa lumekihi mahalibisemisele või sulamisele.

Päikesepaneelide tasuvusaeg sõltub mitmest asjaolust, peamiselt valitud päikesepaneelide komplektist, elektritarbimisest (kui suur on omatarve ja kui suur osa edastatakse võrku), finantseerimistingimustest ning riiklikest toetustest. Kasuta meie veebikalkulaatorit, et saada esmane hinnang.

Eesti on päikesest elektrienergia tootmiseks sobilik koht. Suvel algab Eestis valge päevaaeg varem ja lõpeb hiljem kui näiteks Kesk-Euroopas. Päikesepaneelid toodavad energiat 12 kuud aastas. Eestis on päikesepaneelide töö kõrgaeg aprillis-mais, kui on pilvitud ilmad ja väljas piisavalt jahe. Paneelid toodavad energiat ka pilves ilmaga ning sügisel ja talvel tagavad paneelid kogu aastasest toodetud elektrikogusest 10-20%.

Päikesepaneelide toodetud elektrit saab kasutada omatarbeks ainult kinnisvaral, kuhu need on paigaldatud. Kui olete näiteks väiketootja lepingusse lisanud nii maja kui korteri tarbimise mõõtepunktid, siis ka sellisel juhul kohaldatakse ühisel elektriarvel netosaldeerimise põhimõtet, toodetud ja omatarbest ülejäävat ning üldisesse elektrivõrku edastatud elektri eest arvestatud summa tasaarveldatakse igakuise ühise elektriarvega.

Oleks hea, kui paneelid oleksid suunatud lõunasse, kuid alati pole selline lahendus võimalik. Vastupidiselt levinud arvamusele võivad paneelid olla suunatud igasse ilmakaarde, sealhulgas põhja. Küll aga peab siis arvestama väiksema tootlikkusega: 35-kraadise kaldenurga puhul annavad ida- ja läänesuund toodangut 20% vähem, põhjasuund 50% vähem.

Seotud teemad
Väiketootja leping

Müü toodetud elekter elektrivõrku!
Toodan ise
Päikeseenergia müüdid vs tegelikkus

Kummutame enimlevinud eksiarvamusi
Päikeseenergia müütidest
Energiasääst

Nutikad nõuanded energia kokkuhoiuks
Elektritöödest

# data[].attributes.attachment_link.description
Tooda ise elektrit ja säästa juba täna! Päikesepaneelid on parim ja lihtsaim viis hakata tootma ise 100% puhast energiat, hoida kokku elektrikuludelt ning kasvatada oma kinnisvara väärtust. Eesti Energia eksperdid on sulle toeks igal sammul - ideest teostuseni. Pakume ka kuumaksepõhist lahendust, millega saad hakata elektriarvelt kokku hoidma kohe, ilma et peaks suurt summat koguma ja investeeringu alla kinni panema.

# data[].attributes.body
Lisa siia oma uudis ja illustratsioon.
Ära unusta oma nime!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liitu meiega teel tuleviku poole

Enefit VOLTi nime all toovad Eesti Energia ja Elektrilevi elektriautode omanikeni kogu Eestit katva kiirlaadimisvõrgustiku ning peagi ka koduste ja ettevõttetele mõeldud elektriautode laadimislahendused, et muuta elektriauto kasutamine võimalikult mugavaks.

Elektriauto on keskkonnasõbralikum valik ning ka soodsam sinu rahakotile. Ühendame jõud, et anda panus transpordivaldkonna CO ₂ heitmete vähendamisse!

# data[].attributes.attachment_link.description
Enefit VOLTi nime all toovad Eesti Energia ja Elektrilevi elektriautode omanikeni kogu Eestit katva kiirlaadimisvõrgustiku ning peagi ka koduste ja ettevõttetele mõeldud elektriautode laadimislahendused, et muuta elektriauto kasutamine võimalikult mugavaks. Elektriauto on keskkonnasõbralikum valik ning ka soodsam sinu rahakotile. Ühendame jõud, et anda panus transpordivaldkonna CO 2 heitmete vähendamisse!