# data[].attributes.attachment_link.title
ulrichsweb.com(TM) -- Frequently Asked Questions

# data[].attributes.attachment_link.description
A: Ulrich's™ is the authoritative source of bibliographic and publisher information on more than 300,00 periodicals of all types academic and scholarly journals, Open Access publications, peer-reviewed titles, popular magazines, newspapers, newsletters and more from around the world. It covers all subjects, and includes publications that are published regularly or irregularly and that are circulated free of charge or by paid subscription.

# data[].attributes.body
Powerpoint används för presentation och exemplet.

Steg 1
Presentation av peer-review:
Vad är det?

Hur blir något peer-reviewed?

Varför är det relevant?

Steg 2
Deltagardiskussion kring peer-reviewed:
Hur ser vi om något är peer-reviewed?

Steg 3
Hur man använder Ulrichs webb och hur man ser om något är peer-reviewed eller inte?

Steg 4
Sammanfattning - frågestund

# data[].attributes.body
Utbildningen av lektorerna kommer att ske över fem tillfällen. Vid dessa tillfällen kommer specifika ämnen kopplat till källhänvisning tas upp. Varje lärtilfälle är planerat till 20-40 minuter och kommer utföras i form av workshops. Workshops är till för att deltagarna ska kunna diskutera ämnet i grupp och på så sätt utöka sin kunskap tillsammans. Vid workshops kommer en presentation kring ämnet hållas vid starten av workshops. Lektorerna förväntas ha en viss förståelse av de ämnen som behandlas redan innan. I slutet av varje workshop kommer en frågeställning skapas för att skapa en eftertanke/reflektion kring workshopens ämne. Vid det femte och sista tillfället kommer ett lätt testexempel att hållas för att skapa en diskussion kring kursens helhet och hur dessa ämnen kan samlas ihop till att bli källhantering.  Vid varje tillfälle kommer en powerpoint med tillfällets ämne användas för att på så sätt påminna om vad som ska behandlas.

Följande schema är preliminärt men förväntas vara det slutliga med tillfällen och ämnen.

1.   Källkritik – Föreläsning, en introduktion till ämnet

Ämnen som ska presenteras:

Introduktion till ämnet

Varför är det relevant?

Att värdera en källa

Genomförande av tillfälle:

Informationen presenteras genom föreläsning som avslutas med en frågestund. Frågestunden är viktig då det kanske är någon deltagare som har frågor.

2.   Peer-review, Workshop, deltagardiskussioner kring ämnet med utbildningsledares hjälp.

Ämnen som ska presenteras:

Vad är det?

Hur blir något peer-reviewed?

Varför är det relevant?

Ämnen som ska diskuteras:

Hur ser vi om något är peer-reviewed?

Exempel - Steg för steg hur man använder Ulrichsweb

Genomförande av tillfälle: Workshop börjar med introduktion i samband med det som skall presenteras och övergår i det som skall diskuteras.

3.   Referenshantering Workshop, deltagardiskussioner kring ämnet med utbildningsledares hjälp.

Ämnen som ska presenteras:

Vilka referenssystem använder institutionen?

Vad säger guiden?

Ämnen som ska diskuteras:

Exempel - Korrekta och inkorrekta referenser i uppgiftsform delas ut till deltagarna

Är referensen korrekt?

Exempel - Korrekta och inkorrekta referenser i uppgiftsform delas ut till deltagarna

Genomförande av tillfälle: Workshop börjar med introduktion i samband med det som skall presenteras och övergår i det som skall diskuteras.

4.   Hitta källor. Utgå från en källa och hitta källan, Workshop, deltagardiskussioner kring ämnet med utbildningsledares hjälp. I denna workshop så är fokus på deltagardiskussion, en förhoppning finns att deltagare skall dela med sig av erfarenheter och tankar kring ämnet.

Ämnen som ska diskuteras:

Hur kan vi finna en källa någon använt? (Finns det korrekt länk?)

Google och Universitetsbiblioteket

Hur länkar vi till olika typer av källor på ett korrekt sätt?

Exempel: Hitta en källa som inte länkats i en uppsats

Genomförande av tillfälle: Workshop börjar med kort introduktion till vad som skall diskuteras därefter börjar samtalen.

5.   Sammanfattning – Allt hör ihop. Helhetsperspektivet, Denna workshop behandlar de fyra tidigare tillfällena och är en sammanfattning av dem. Ett större exempel lyfts för att lösas tillsammans av deltagarna.

Ämnen som ska diskuteras (kort introduktion):

Källkritiskt förhållningssätt - Värdering

Att följa en referensguide - APA, Harvard, Oxford

Exempel/test (Skapad av utbildningsledare)- En fiktiv kandidatuppsats som har felaktiga källor och brutna länkar, kan deltagare lösa vissa av dessa problem? Exemplet presenteras via powerpoint så att alla deltagare behandlar samma exempel och löser uppgiften tillsammans genom diskussion.

Genomförande av tillfälle: Workshop börjar med introduktion i samband med det som skall presenteras och övergår i det som skall diskuteras - efter diskussioner och samtal tas exemplet fram och utförs.

# data[].attributes.body
http://www.vr.se/forskningsfinansiering/beredning/beredningsprocessen/forskaregranskarforskare/faqpeerreview/vadinnebarpeerreview.5.5fa10c312ed4d5b90680001670.html

# data[].attributes.body
Den modell för utbildningsplanering vi valt att använda presenteras i Lära eller läras av Otto Granberg (2014) s.233-237 enligt följande:

1.       En uppgift presenteras eller identifieras.

2.       Lärare och deltagare identifierar vad som behöver läras (målbild).

3.       Deltagarna utvecklar kunskap. Lärarna handleder.

4.       Deltagarna tillämpar sina kunskaper. Lärarna ger/får feedback.

Modellen är tänkt att ses som en tankemodell och kan eller behöver inte tillämpas rätt upp och ned.

Modellen innebär att en uppgift eller ett problem identifieras som innebär att nya kunskaper behöver utvecklas. I vårt fall har ledningen bestämt uppgiften och delegerat över ansvaret för kompetensutvecklingen på tre av institutionens lektorer. Målet med utbildningsinsatsen tydliggörs för deltagarna och de planerade utbildningstillfällena i form av workshops presenteras. I vårt fall består handledarens roll i att presentera relevant material/information samt ha en stödjande/rådgivande funktion. Deltagarna har ett stort egenansvar för sitt kunskapsutvecklande. I det sista viktiga steget ansvarar lärarna för att ge de medverkande feedback eller återkoppling på lärprocessen exempelvis genom kollektiva reflektioner av vad som fungerade bra eller mindre bra, vilka slutsatser som kan göras av de gjorda erfarenheterna. Lärarna behöver också hämta in synpunkter från de medverkande om styrkor och svagheter i läroprocessens struktur och förlopp.

# data[].attributes.body
Genom att undersöka och bedöma nästkommande årskulls kandidatsuppstatsers referenshantering samt källor på det sätt som utbildningen har lärt ut, för att se om lektorerna har tagit till de kunskapskrav som universitetsledningen har satt.

# data[].attributes.body
Eftersom det som ska läras är något som de flesta som arbetar på Universitet bör ha arbetat med eller har tidigare erfarenhet av och de lärande är vuxna i en universitetsmiljö, väljer vi att använda Kolbs-teori som omfattar/innebär att allt lärande utgår och bygger på tidigare erfarenheter som används för att för att ny kunskap fås genom ett inre skapande som sker genom reflektion och konkret upplevelse. Kolbs lärcirkel utgår från fyra steg som kan delas in i två dimensioner, en gripa tag samt en omvandla.

Med utgångspunkt i Kolbs lärteori i relation med organisationspedagogiken enligt Granberg (2014), gör vi kopplingen till det erfarenhetsbaserade lärandet om att idéer väcks, formas och omformas genom individens erfarenheter.  Den kunskap individen har utvecklas när individen genom nya erfarenheter ändrar sitt sätt att tänka (Granberg, sid 94).

Organisationspedagogikens grundpelare är enligt Granberg att individen skapar sin egen kunskap och föreställningar om världen. Det är information som överförs mellan utbildare och deltagare. Kunskapskonstruktion är en ständigt pågående process som definierar kunskap som föränderlig. Lärandet finns alltid i kontexten där individen ingår och är en del av.  Lärprocessen beskrivs som handlingsinriktad där individen använder kunskap, teorier och begrepp som verktyg för att lösa uppgifter och problem.  En grunddel av teorin är att omgivningen har och bär på kunskap som kan tas del av, av varje enskild individen som finns i den kontext den befinner sig i.

Genom workshops skapas konkreta upplevelser, deltagaren diskutera med de andra deltagarna och får tillgång till deras kunskap samt reflekterar över detta under workshoppen. Mellan workshops reflektera och testar deltagaren de nya tankarna och försöker definiera det den lärt sig.

# data[].attributes.body
Utbildningen kommer inte att ha en bedömning. Utbildningen baseras på deltagarnas deltagande i de diskussioner som förs och avslutas med ett exempel som inte kräver lösning.

# data[].attributes.body
När utbildningen är klar och alla fem tillfällen är färdiga kommer utbildningen att utvärderas. Nilsson och Wallo (2015. S 120-123) beskriver att man borde besvara fem frågor när man gör en utvärdering. (Varför, För vem, Vem, Hur, När) Förhoppningen är att få en inblick i hur deltagarna uppfattade workshops och det material som presenterades. Utvärderingen har också en utvecklingsaspekt där om liknande situation uppstår så har de som leder utbildningen ett gott underlag att utveckla sin utbildning på. Utvärderingen görs för de som leder utbildningen i en förhoppning om att förbättra, och i den utsträckningen görs den också för eleverna.

# data[].attributes.body
Förarbetet har varit inspirerat av Henrik Kocks (2013) olika tankar om kompetensutveckling (s.24), lära-av-andra samt lära-på-jobbet är det som skapade grunden för workshop-tanken.

Förarbetet har gått ut på att förstå kunskapsbehovet hos deltagarna och eftersom det är lektorer som är deltagarna så är de alla på något sätt är introducerade till ämnet. Därför har ett mål att påminna och locka till diskussion varit fallet. För att på så sätt väcka deltagarnas tankar kring källhantering.

Material som presenteras vid workshops har samlats in i samarbete med universitetsbiblioteket och bibliotekarierna där. Detta för att skapa en god samling material som har goda källor till grund.

# data[].attributes.body
Utvecklingsbehovet byggs på kritik som utbildningen har fått, och utbildningsmetoderna kring denna kritik. Kritiken kommer från universitetsledningen som har givit direktiv kring att källhanteringen i kandidatuppsatserna är för dålig. Med hoppet att förbättra situationen så har programledningen skapat ett krav kring att lektorerna ska få en kurs på fem delar i de olika aspekterna i källhantering. Detta för att stärka lektorernas kompetens i ämnet, och på så sätt utveckla den information de lär ut till eleverna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Med utgångspunkt i Kolbs lärteori i relation med organisations pedagogiken enligt Granberg

# data[].attributes.attachment_link.title
Peer review (kollegial granskning) | Umeå universitetsbibliotek

# data[].attributes.attachment_link.description
Umeå universitetsbibliotek (UmUB) är det största vetenskapliga biblioteket i Norrland. Våra målgrupper är i första hand studenter och forskare/lärare vid Umeå universitet, men vi finns även till för allmänheten.

# data[].attributes.body
Organisationen vi utgår från är ett universitet. Universitetet består av flertalet fakulteter som innefattar institutioner. En av dessa institutioner är institutionen för Gastronomi, den utbildar olika sorters forskare inom gastronomi.