# data[].attributes.body
En diagnos är en beskrivning av att en sjukdom föreligger och fastställande av dess art. En diagnos ställs av läkare/tandläkare.

# data[].attributes.body
KVAR ATT KOLLA: VILKA SÄKERHETSGRADER SKA VARA SYNLIGA FÖR PATIENTEN I KANTA: GÄLLER ÄVEN PATIENTPORTALEN

Definition är baserad på KANTA

Egenskaper hos diagnos (enligt KANTA) är VARAKTIGHET {tillfällig/temporär, permanent}, SÄKERHETSGRAD {misstänkt, sannolik eller säker} och PRIORITET {huvuddiagnos, bidiagnos}.

Notera att ÅHS behovsdokument listar tre värden för VARAKTIGHET {punkt, tidsbegränsad, permanent}. Vi bör följa KANTA, menar Tora, läkare.

Tora, läkare, menar:
Diagnos omfattar mer än enbart sjukdomar. Om man är överens om kodsystem/klassifikation som ska användas när man anger diagnos så kommer diagnos att omfatta mer än enbart sjukdomar.

Se också  ÅHS behovsdokument  om betydelsen av klassifikationssystem (ICD-10) för diagnoser:

"Diagnoser bör vara organiserade enligt WHOs befintliga klassifikationssystem (ICD-10), eftersom det möjliggör sortering efter organsystem, typ av sjukdom, specifik sjukdom osv. Det möjliggör även statistikföring, vårduppföljning, osv " (ÅHS Behovsdokument, se även längst ned)

# data[].attributes.body
"En diagnos uttrycker en medicinskt fastställd sjukdom. Med diagnos avses en beskrivning av att en sjukdom föreligger och fastställande av dess art (Komulainen, 2012)." (Handboken, s 59.)

# data[].attributes.body
Condition. A clinical condition, problem, diagnosis, or other event, situation, issue, or clinical concept that has risen to a level of concern.

# data[].attributes.body
Condition i FHIR är ett brett begrepp som täcker diagnos, ankomstorsak och besöksorsak i KANTA

# data[].attributes.body
En kontaktorsak (kallas "ankomstorsak" i KANTA) beskriver den orsak som patienten uppger eller ger uttryck för i syfte att anlita hälso- och sjukvårdstjänsterma.  I vissa fall kan också patientens kontaktperson (kallas "ledsagare" i KANTA) uttrycka ankomstorsaken för patientens räkning.

# data[].attributes.body
Definitionen bygger på KANTA

"Kontaktorsak" heter "Ankomstorsak" i KANTA, men termen "kontaktorsak" är att föredra.

"Kontaktperson" är att föredra framför KANTA:s "ledsagare", se diskussion under begreppet Anamnes.

Notera att personal inom hälso- och sjukvården riskerar att läsa kontaktorsak istället för besöksorsak, vilket kan leda till en felaktig bild av patientens tillstånd. För att undvika detta bör besöksorsak få högre synlighet i patientjournalsystemet, till exempel genom att dölja kontaktorsak något.

KANTA menar att ankomstorsaken baserar sig på patientens egen uppgift, erfarenhet, åsikt, tolkning eller bedömning av orsaken till anlitandet av hälso- och sjukvårdstjänster (Handboken, s 57)

Vad är en ledsagare som används i definitionen baserad på KANTA:s definition? Kan till exempel sjukvårdspersonal vara en ledsagare? Troligen inte.

Kliniska AG: Sjukvårdspersonal kan vara ledsagare

# data[].attributes.body
"Ankomstorsak beskriver den orsak till att söka vård, ta kontakt eller anlita tjänsterna som patienten själv uppgett eller uttryckt. Informationen baserar sig på patientens egen uppgift, erfarenhet, åsikt, tolkning eller bedömning av orsaken till anlitandet av hälso- och sjukvårdstjänster. I vissa fall kan också patientens ledsagare uttrycka ankomstorsaken för patientens räkning" (Handboken, s 57)

# data[].attributes.body
Condition. A clinical condition, problem, diagnosis, or other event, situation, issue, or clinical concept that has risen to a level of concern.

# data[].attributes.body
Condition i FHIR är ett brett begrepp som täcker diagnos, ankomstorsak och besöksorsak i KANTA

# data[].attributes.body
En besöksorsak beskriver ett symtom, ett besvär eller en sjukdom som bedöms och bestäms under och på basis av en mottagningssituation i hälso- och sjukvården av en yrkesutbildad person, dock ej läkare eller tandläkare.
Förslag: ta bort begränsning på läkare, fråga THL.

# data[].attributes.body
Kliniska AG:
Läkarna behöver kunna skriva in patienter och därmed även besöksorsak (ex på akuten, nyfödda BB/barn).

Besöksorsak kan även gälla digitala besök/samtal.
---
VG: Verkar rimligt, men observera att KANTA inte tillåter läkare att skriva in besöksorsak.
---
Alla: På vissa avdelningar som på BB ska läkare också kunna skriva in besöksorsak.
---
Fråga THL varför denna begränsning finns att läkare

# data[].attributes.body
Definition är baserad på KANTA

Notera att besöksorsak inte ska kunna skrivas av läkare eller tandläkare. De skriver diagnoser.

Enligt KANTA så ska besöksorsaken dokumenteras antingen med ICPC-klassifikation eller alternativt med ICD-klassifikation (Handboken, s. 58).

# data[].attributes.body
"Uppgiften om besöksorsak uttrycker någon annans än en läkares eller tandläkares syn på ett symtom, ett besvär eller en sjukdom som tagits upp och/eller behandlats vid ett mottagningsbesök eller i samband med någon annan motsvarande kontakt." (Handboken, s 58)

# data[].attributes.body
Mer info från Handboken, s 58:
"Uppgiften om besöksorsak grundar sig alltid på en yrkesutbildad persons observation och
bedömning och bestämmandet av besöksorsaken sker under och på basis av
mottagningssituationen. Till skillnad från uppgiften om ankomstorsak förutsätter uppgiften om
besöksorsak alltid att en yrkesutbildad person inom hälso- och sjukvården aktivt tar ställning
till patientens hälsoproblem och situation.
Besöksorsaken dokumenteras utifrån den yrkesutbildade personens utbildning,
yrkeskompetens, arbetsuppgifter och arbetsbeskrivning. Som besöksorsak dokumenteras de
symtom, besvär och sjukdomar eller andra motsvarande orsaker som är föremål för vården
och verksamheten eller som annars tas upp just då. En patients tidigare konstaterade eller
diagnostiserade långtidssjukdomar dokumenteras som besöksorsak endast när behandling av
dem är aktuell eller när de väsentligt påverkar dels det problem som tagits upp eller ska
behandlas vid det aktuella besöket och dels genomförandet av vården eller tjänstens innehåll. Besöksorsaken dokumenteras antingen med ICPC-klassifikation eller alternativt med ICD-klassifikation,
om besöksorsaken grundar sig på en läkares tidigare diagnos. Namnet på
besöksorsaken hämtas i första hand från ICD eller ICPC på basis av koden, men namnet kan
vid behov omformas så att det är exaktare än den term som används i klassifikationen och
bättre beskriver besöksorsaken, förutsatt att betydelsen inte förändras så att den avviker från
koden. Besöksorsakerna kan vara en eller flera. Uppgiften om besöksorsak kan preciseras
med motsvarande tilläggsattribut som uppgiften om diagnos."

# data[].attributes.body
Condition. A clinical condition, problem, diagnosis, or other event, situation, issue, or clinical concept that has risen to a level of concern.

# data[].attributes.body
Condition i FHIR är ett brett begrepp som täcker diagnos, ankomstorsak och besöksorsak i KANTA

# data[].attributes.body
En anamnes är en beskrivning om patientens hälsa i form av nuvarande sjukdom eller huvudsakligt problem, och kan inkludera sjukdomens början och förlopp, patientens subjektiva symtom, eventuella tidigare stadier av sjukdomen samt tidigare vård. Anamnesen baseras på  information från patienten, dennas anhöriga eller kontaktperson eller information som sammanställts från tidigare patientjournaler.

# data[].attributes.body
Definition baserad på KANTA.

Notera dock att anamnesen kan bestå av information som redan finns i patientjournalen, Anamnesen är då snarare en vy på den info som redan finns i journalen.

ÅHS-definition använder termen "kontaktperson"istället för "följeslagare" som är den term som KANTA använder (se KANTA DEFINITION nedan).  Andra termer som skulle kunna användas är "anhörig", "ledsagare" och "närstående". Många patienter vill inte ha en anhörig som kontaktperson.

Handboken (s 51) : "Förutom släkting kan
kontaktpersonen vara en annan intressebevakare eller vårdnadshavare."

Tora. läkare, tycker definitionen täcker vad som ingår. Emil har en något snävare syn (tror vi)och menar att bara det som berör ärenden som ska ingå i anamnes.

Vad kan ingå i en anamnes:
1) Patientens hela hälso- och sjukvårdhistoria sammanfattad utifrån hälso- och sjukvårdens perspektiv.  Ungefär som en sammanfattning av en patients alla journaler. Skulle kunna kallas "patientens hälso- och sjukvårdhistoria"
2) Patientens egen berättelse  över sin hälso- och sjukvårdhistora. Det ibland brukar kallas patientberättelse. Skulle därför kunna kallas "patientenberättelse".
3) Patientens hälso- och sjukvårdhistoria utifrån hälso- och sjukvårdens perspektiv, men bara den info som är aktuell för ärendet/besöket i fokus. Det är enligt Emil anamnesen.

Andra termer som kan användas: hälsostatus, patienthistorik, eller patientberättelse.

# data[].attributes.body
"Under rubriken dokumenteras information om patientens hälsa som patienten, dennas anhöriga eller följeslagare gett eller som sammanställts från tidigare patientjournaler. Det viktigaste i anamnesen är information om den nuvarande sjukdomen eller det huvudsakliga problemet, såsom sjukdomens början och förlopp, patientens subjektiva symtom, eventuella tidigare stadier av sjukdomen samt tidigare vård." (Handboken, s 42)

# data[].attributes.body
Hittar ingen direkt motsvarighet

# data[].attributes.body
FHIR ser nog, enligt vår tolkning, anamnes som information finns redan i journalen, Anamnesen är då snarare en vy på den info som redan finns i journalen.

# data[].attributes.body
Hereditet är en sammanfattning om sjukdomar som förekommit i patientens släkt.

# data[].attributes.body
Definition samma som KANTA, men i KANTA är termen släktanamnes och inte hereditet.

Notera att FHIR har en motsvarighet till släktanamnes men inte anamnes, se nedan.

# data[].attributes.body
"I anamnesen dokumenteras också information om andra sjukdomar och sjukdomar som förekommit i släkten" (Handboken, s 42)

# data[].attributes.body
FamilyMemberHistory. This resource records significant health conditions for a particular individual related to the subject. This information can be known to different levels of accuracy. Sometimes the exact condition ('asthma') is known, and sometimes it is less precise ('some sort of cancer'). Equally, sometimes the person can be identified ('my aunt Agatha') and sometimes all that is known is that the person was an uncle.

# data[].attributes.body
En uppmärksamhetsinformation (kallas "riskuppgift" i KANTA) är en uppgift som ifall den inte beaktas kan orsaka en särskild risk för patientens eller personalens hälsa. Uppgiften används för att göra personerna som vårdar patienten uppmärksamma på att vården eventuellt måste planeras eller genomföras på ett sätt som avviker från det normala.

# data[].attributes.body
Definition är samma som KANTA fast kallas för riskuppgift i KANTA.

# data[].attributes.body
"Riskuppgifter är uppgifter som ifall de inte beaktas kan orsaka en särskild risk för patientens eller personalens hälsa. Uppgifterna används för att göra personerna som vårdar patienten uppmärksamma på att vården eventuellt måste planeras eller genomföras på ett sätt som avviker från det normala. "(Handboken, s 68)

# data[].attributes.body
DetectedIssue. Indicates an actual or potential clinical issue with or between one or more active or proposed clinical actions for a patient; e.g. Drug-drug interaction, Ineffective treatment frequency, Procedure-condition conflict, etc. This resource represents a specific instance of a potential issue for a particular patient. It is not intended to represent general patient-independent knowledge.

# data[].attributes.body
En hälsopåverkande faktor är en levnadsvana eller livssituation som påverkar patientens hälsa och sjukdom. Med levnadsvana avses vanligen ANDTS, motion, och matvanor.

# data[].attributes.body
Definition är baserad på KANTA

# data[].attributes.body
"Hälsopåverkande faktorer är levnadsvanor och livssituation som påverkar patientens hälsa och sjukdom. Med levnadsvanor eller hälsobeteende avses vanligen alkoholbruk, motion, matvanor och rökning, som har samband med sjukdomsfrekvens och mortalitet." (Handboken, s 79)

# data[].attributes.body
Hittar ingen direkt motsvarighet

# data[].attributes.body
FRÅGA Kan en diagnos vara kopplad till ett besök, till en vårdperiod och/eller till en vårdhändelse? Är det samma koppling för besöksorsak och ankomstorsak? a.)  “För varje besök eller vårdperiod kan det finnas bara en huvuddiagnos. Om ingen huvuddiagnos har angetts tolkas den diagnos eller besöksorsak som nämns först i dokumentationen av besöket eller i slutvärderingen av vårdperioden som huvuddiagnos och de övriga diagnoserna som bidiagnoser. Om det i samband med en vårdhändelse finns flera besöksorsaker eller diagnoser som anses vara lika viktiga med tanke på vården kan det vara svårt att bestämma deras inbördes ordning. Tills vidare finns det inga närmare nationella anvisningar för sådana situationer. Som kriterium för prioriteten har man till exempel kunnat använda hur krävande vården är, så att man som huvuddiagnos dokumenterat den diagnos som krävt mest resurser vid vårdhändelsen” (Handboken, s. 61). Först låter det som om en diagnos är kopplad till antingen ett besök eller en vårdperiod. Men sedan verkar det som om en diagnos också kan vara kopplad till en vårdhändelse. Vad kan vara ett exempel på en diagnos som är kopplad till en vårdhändelse som inte är ett besök eller en vårdperiod?

SVAR:  Vårdhändelse är som servicehändelse (besök eller vårdperiod)

FRÅGA: b.   “Med diagnoser för ett vårdbesök eller en vårdperiod åsyftas de hälsoproblem och (temporära eller varaktiga) diagnoser som behandlats i samband med respektive kontakt. Som diagnos för en vårdhändelse dokumenteras bara de tidigare diagnoser som har betydelse för undersökningen eller behandlingen av eller prognosen för det aktuella hälsoproblemet och som vid respektive tidpunkt påverkar patientens hälsotillstånd.” Handboken, s. 59 - här sägs att diagnoser kan avse vårdbesök, vårdperiod och vårdhändelse. Handboken, s. 59

SVAR: (Vård) besök och - period =  vårdhändelser

FRÅGA: c. “Den yrkesutbildade personens bedömning av orsaken till vårdkontakten dokumenteras alltid i strukturerad form med ICD- eller ICPC-klassifikation antingen som diagnos (läkare, tandläkare) eller som besöksorsak (övriga yrkesutbildade personer inom hälso- och sjukvården)” (Handboken, s. 56). Här är diagnos (och besöksorsak) kopplad till vårdkontakt.

SVAR:   Ja, vårdkontakt kan vara ett besök (face to face) eller t.ex.  distanskontakten, och man borde alltid dokumenteras orsaken, det är viktigt

# data[].attributes.body
"Patientobjektet bör kunna ha parameter diagnos; denna bör kunna ha tre utsträckningar i tid:
1) punkt-diagnos (som t.ex. övre luftvägsinfektion vid dagens besök),
2) tidsbegränsad diagnos (som t.ex. ett sår, diagnosen är då aktiv tills den stängs ned efter att såret läkt) samt
3) permanent diagnos (som t.ex. diabetes)."

"Även permanenta diagnoser skall kunna stängas ned vid behov (t.ex. om diagnosen visar sig vara felaktig)."

"Diagnoser bör vara organiserade enligt WHOs befintliga klassifikationssystem (ICD-10), eftersom det möjliggör sortering efter organsystem, typ av sjukdom, specifik sjukdom osv. Det möjliggör även statistikföring, vårduppföljning, osv."

"Behov av stöd för att dokumentera diagnos:

o   Diagnoser presenteras enligt permanenta/tillfälliga

o   Möjlighet att strukturera diagnoser enligt kod/ kronologiskt/ vem som satt/enligt säkerhetsgrad diagnosen.

o   Möjlighet att även ange (hypotetisk) arbetsdiagnos
o   Säkerhetsgrad av diagnos; misstänkt, sannolik eller säker.

o   Möjlighet att avsluta permanenta diagnoser. "

# data[].attributes.body
Sociala förhållanden är en beskrivning av sociala faktorer relaterade till en patient.

ALTERNATIV DEFINITION:

Sociala förhållanden är en beskrivning av sociala faktorer relaterade till en patient som kan stödja yrkesutbildade personers bedömningar och aktiviteter för en patient så att patientens vård blir optimal.

# data[].attributes.body
Denna beskrivning kan stödja yrkesutbildades bedömningar och aktiviteter för en patient så att patientens vård blir optimal.

ÄNDRA I SCENARIER

# data[].attributes.body
Hittar ingen definition i KANTA. Begreppet används inte i KANTA.