# data[].attributes.body
Hvorfor udvandrede mange danskere,til USA? Og hvordan og hvorfor kommer det danske til udtryk i byen Solvang?

# data[].attributes.body
Af Karoline Baden Staffensen

# data[].attributes.attachment_link.description
"Her er umådelige sletter og skovland til at købe for næsten ingenting. Amerikanerne er ærlige folk, landet styres af en præsident, som vælges for fire år. Her er god retspleje og smukke piger, og jeg gifter en af dem."

# data[].attributes.headline
Hvorfor udvandrede mange danskere til USA?

# data[].attributes.subject
Hvorfor udvandrede mange danskere til USA?

# data[].attributes.body
Nogle af de første udvandrere til USA, skrev brev hjem til familien. De skrev bl.a. om hvor mange muligheder der er, i et fremmed land. Nyheder spredtes hurtigt, og flere kom til USA. Mellem 1820 og 1920, udvandrede omkring 10% af den danske befolkning til USA, hvilket er 300.000 danskere. Det var bl.a. drømmen om rigdom, og et mere retfærdigt samfund, der tiltrak de mange udvandrere. En af de ting, som lokkede mange europæere til USA, var løftet om gratis jord. I 1862 vedtog amerikanerne en ny jordlov, som betød, at alle indbyggere eller nytilkomne til landet kunne få 160 acres jord, dvs. ca. 140 tønder land, gratis af staten. Den eneste betingelse var, at man boede på jorden i mindst fem år.

# data[].attributes.body
Af DR (Danmarks Radio)

# data[].attributes.body
Edvard Petersen, 1890. Ole Hein Pedersen. ARoS Aarhus Kunstmuseum.

# data[].attributes.body
Information fra Helle Holt Caspersen.

# data[].attributes.body
Lene Ejg Jarbøl

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Byggeregler kræver bindingsværk

Set udefra kan Solvang godt ligne en idyllisk kulisse til en dansk film anno 1970'erne – eller endnu tidligere. I byens centrum har alle husene påmalet bindingsværk – det står nemlig i de lokale byggeregler, at sådan skal det se ud.

Dybbøl Mølle og Rundetårn i Solvang

Der er opført en kopi af Dybbøl Mølle, byen har et springvand med Den lille Havfrue badende midt i og endda deres eget lille Rundetårn – det fylder godt nok kun en tredjedel i forhold til det rigtige Rundetårn i København, men alligevel.

- Men det bliver da diskuteret i byen, hvor langt man skal gå for at imødekomme turisterne. Linjen mellem hygge og kitch er hårfin, siger Karin Gert Nielsen.

Fra Ærø til Solvang

Et af omdrejningspunkterne i byen er bager Olsens bageri. Her mødes både indbyggerne og turisterne og køber spandauere, kringle og sågar dansk rugbrød.

Der er også trådløst internet, så du kan slå dig ned i butikken, nyde en kop kaffe og et stykke wienerbrød og høre den seneste landsbysladder.

Bag bagerforretningen står Bent Olsen, der kom til Solvang direkte fra Ærø i 1965.

- Mine forældre syntes, at jeg skulle ud at opleve verden, og de havde selv været i Solvang i 1950'erne. Planen var, at jeg skulle blive 3-4 år og arbejde og få erfaring. Men så blev jeg boende, siger Bent Olsen.

Dansk-italiensk bageri

Bent Olsen kom til USA med en bager- og konditoruddannelse. De første år arbejdede han for andre. Men efter 5 år startede han bageriet "Olsens Bakery" sammen med sin italienske kone, som han havde mødt på et engelsk-kursus i Solvang.

- På det tidspunkt var Solvang i en rivende udvikling, så jeg var heldig og kom på det rigtige tidspunkt, siger Bent Olsen.

Dejligt klima i Solvang

Livet er skønt i Solvang, synes den danske bager.

- Vi har utroligt smukke omgivelser, og klimaet er dejligt året rundt. Her er hverken for koldt eller varmt. Og så er Solvang en fantastisk turistby. Turisterne elsker at komme og få en smule føling med det nordeuropæiske, fortæller Bent Olsen.

Til juletræsfest på Elverhøj

Da Bolius fanger ham på telefonen, er han netop kommet hjem fra den årlige juletræsfest på museet Elverhøj, hvor de blandt andet dansede om juletræet og sang danske julesange.

- Der gøres utrolig meget for at holde det danske kørende – at holde det i hævd. Og byrådet er jo også indstillet på, at husene visuelt skal blive ved med at have sit danske særkende – altså som vi kender det fra Danmark i gamle dage, siger han.

Hver dag får Bent Olsen lejlighed til at holde sit danske ved lige. Enten ved at tale dansk med kunderne i bageriet eller med nogle af de øvrige dansktalende beboere i Solvang.

Nyt gymnasium i samarbejde med Niels Brock

En af de helt store udfordringer for at bevare Solvangs danske islæt er at få de unge til at blive ved med at interessere sig for og involvere sig i aktiviteterne som Dansker-dagene – så Solvang ikke bare bliver en tom kulisse.

Solvang har netop indgået et samarbejde med Niels Brocks College om at etablere et gymnasium i den lille by i USA, hvor 40-50 unge danskere – og på sigt også amerikanske - kan komme og studere.

Eleverne skal også arbejde med forskellige opgaver omkring, hvordan båndene mellem Solvang og Danmark kan blive endnu stærkere, og hvordan det moderne Danmark kan præsenteres i Solvang. Samtidig vil skolen også udbyde en kokkeuddannelse.

- Med samarbejdet får vi også input fra den yngre del af danskerne – og efterfølgende kan de være ambassadører for Solvang hjemme i Danmark, siger Karin Gert Nielsen, Solvangs danske turistpromotor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Set udefra kan Solvang godt ligne en idyllisk kulisse til en dansk film anno 1970'erne - eller endnu tidligere. I byens centrum har alle husene påmalet bindingsværk - det står nemlig i de lokale byggeregler, at sådan skal det se ud.

# data[].attributes.body
Solvang er en by i Californien, som er lavet som en kopi af en typisk dansk by. Fra midten af 1800 tallet til begyndelsen af 1900 tallet, udvandrede mange danskere til USA. Det medførte så at de "tog" noget med fra Danmark. Solvangs første indbyggere ernærede sig hovedsageligt som landmænd. De fik hurtigt bygget stalde til deres dyr, anskaffet sig udstyr til at dyrke jorden og byggede herefter huse til deres familier.

Centrum for den danske koloni var en folkehøjskole efter dansk forbillede Atterdag College. Den skulle være en skole for livet for unge, der på skolen blev tilbudt undervisning i danske folkedanse, gymnastik, dansk og engelsk, kor og forskelligt håndværk og håndarbejde.

De har lavet en statue af H.C. Andersen, de har lavet en kopi af Rundetårn, deres egen havfrue og Dybbøl mølle. De har også taget nogle af de danske traditioner med. Smørrebrød, frikadeller og folkedans.

I dag 100 år efter eksisterer Solvang stadig, selvom højskolen er lukket. Her bor ca. 5.300 mennesker, hvoraf hver tiende har danske aner.

Nogle af indbyggerne i Solvang taler stadig dansk, mens andre mere føler et slægtsskab med Danmark, fordi deres forfædre kom fra Danmark, uden at de selv taler sproget, fortæller Karin Gert Nielsen, der arbejder fra Danmark, men er ansat af Solvang for at fremme turismen dertil.

- Men kommer du til Dansker-dagene, som afholdes hvert år, vil du opleve, at der stadig danses folkedansen Totur til Vejle, og at folk går i optog klædt i danske folkedragter gennem byen. Så danskheden trives og dyrkes i høj grad, siger Karin Gert Nielsen.

Solvang ligner langt fra, en almindelig dansk by, som en by ser ud idag.