# data[].attributes.body
En infektion er alle situationer hvor en sygdomsfremkaldende mikroorganisme trænger ind i en værtsorganisme hvorefter den formerer sig og udøver sin skadelige virkning

# data[].attributes.body
Specifikke forsvar: Nogle af cellerne i organismen har på sin vis lært at genkende en bestemt mikroorganisme/dele af den. Hvis en cellen står over for en mikroorganisme, som den har set før, vil den hurtigt reagere og derved undgå en infektion.

Uspecifikke forsvar:
Det omfatter fysiske barrierer som hud og slimhinder. Disse er normalt uigennemtrængelige for mikroorganismer, men det producerer ydermere sekreter og andre stoffer gennem sved- og talgkirtler, og af denne årsag kan mikroorganismen ikke overleve.

# data[].attributes.body
Endotoxin er en gruppe af skadelige stoffer, som findes i cellevæggene hos bakterier. Når bakterierne dør, går cellevægen og opløsning. Enodtoxiner forekommer typisk i gram-negative celler

# data[].attributes.headline
Lysozymer, Cilier, fagocytter og komplement

# data[].attributes.subject
Lysozymer, Cilier, fagocytter og komplement

# data[].attributes.body
Lysozymer er enzymer, der kan nedbryde bakteriers cellevæg, og disse findes bl.a. i spyt og i tårevæsken.

Cilier er udposninger på celler i luftrøret, og ved hjælp af bølgebevægelser kan disse transportere fremmedlegemer væk fra luftrøret.

Fagocytter er celler, som kan opspore og nedbryde fremmede organismer.

Komplement er et system af enzymer, der aktiveres i kontakt med bakterier. Disse er ydermere i stand til at nedbryde cellevæggen hos bakterierne.

# data[].attributes.headline
Exotoxiner - herunder eksemplet med koleratoksinet

# data[].attributes.subject
Exotoxiner - herunder eksemplet med koleratoksinet

# data[].attributes.body
Er et giftstof der påvirker specifikke funktioner i organismens celler, for at bekæmpe værtsorganismens forsvar mod en bakterie.
Koleratoksinet binder sig til slimhinden i tarmkanalen, og aktiverer derefter processer i slimhinderne. Det medfører at der ved en kolerainfektion udskilles op til 10-15 liter væske om dagen, hvilket giver den sygdomsramte patient diarré

# data[].attributes.body
Nogle bakterier har udviklet egenskaber, som kan bliver optaget af værtsorganismes celler. Bakterierne har også udviklet mekanismer, der sikrer, at de ikke bliver nedbrudt inde i cellen. Fordelen ved at etablere sig inde i cellen er adgang til let tilgængelig næring og bedre beskyttelse imod organismens immunforsvar.

# data[].attributes.headline
"Bakterier kan lege blindebuk" - hvad menes med dette? 

# data[].attributes.subject
"Bakterier kan lege blindebuk" - hvad menes med dette? 

# data[].attributes.body
Dette er bakteriernes måde at undgå værtens immunforsvar. Dette gør de ved at omslutte sig af cellens protein, og dermed skjule sig for fagocytter og angrebsceller.

# data[].attributes.body
Mikroorganismer, der inficerer allerede svækkede mennesker

# data[].attributes.headline
Kolonisation - herunder pilus vævsspecificitet

# data[].attributes.subject
Kolonisation - herunder pilus vævsspecificitet

# data[].attributes.body
Er forudsætningen for at en infektion finder sted.
Kolonisationen foregår ved at en mikroorganisme sætter sig fast på en celles overflade
Kontakten mellem pilus, der er nogle rørlignende strukturer, og værstcellen benyttes til at skabe kontakt mellem væv og en bakterie. Denne kontakt opstår vha. receptorer på værtscellens overflade

# data[].attributes.body
Er en gruppe mikroorganismer, der overfører sygdomme fra dyr til mennesker

# data[].attributes.body
Er en gruppe mikroorganismer, der kun kan fremkalde sygdomme hos dyr, og derfor ikke har nogen effekt på mennesker

# data[].attributes.headline
Smitteveje - kontaktsmitte, indirekte kontaktsmitte, luftbåren smitte

# data[].attributes.subject
Smitteveje - kontaktsmitte, indirekte kontaktsmitte, luftbåren smitte

# data[].attributes.body
Kontaktsmitte er en af de mest hyppige smitteveje. Kontaktsmitte sker ved kontakt mellem personer, enten ved håndtryk, kys eller samleje.
Indirekte kontaktsmitte sker typisk ved dårlig hygiejne, ved f.eks. dørhåndtag, spiseredskaber mm. hvis en smittet person har berørt dette, kan bakterierne overføres indirekte.
Luftbåren smitte er også en af de mest hyppige smitteveje. Her overføres mikroorganismerne via luften, f.eks. ved nys, host og bare snak.

# data[].attributes.body
Fødevareforgiftning er når bakterien har formeret sig i en fødevare og herved har produceret et giftstof, der efterfølgende udsætter værtsorganismen for sygdom, når fødevaren indtages og giftstoffet udskilles i maven på den

Fødevareinfektioner er når bakterien allerede oprindeligt er tilstede i en fødevare og når den indtages af værtsorganismen formerer bakterien sig i dens mave-tarmkanal hvorefter sygdommen udvikles

# data[].attributes.body
Det er en mikroorganismes evne til at fremkalde en sygdom. Faktorerne er at fremme koloniseringen af mikroorganismen samt indtrængning og spredning og derved ødelægge værtens forsvar. Det gælder også, at de inaktiverer eller ødelægger værtens celler.

# data[].attributes.body
En mikroorganisme evne til at forårsage sygdomme afhænger af dens patogenitet, hvilket er den evne til at etablere sig i værtsorganismen, samt den evne til at producere giftstoffer