# data[].attributes.body
- 1800-luvulla ajattelu johti varsinaiseen lääketieteen vallankumoukseen. Lääketiede laajentui muuallekin Eurooppaan, kun ihmisiä alettiin opettaa kansankielellä. Tällöin myös lääkärien määrä lisääntyi

- Lääkärien käyttöön uusia menetelmiä:
mikroskooppien kehitys
mikrobit iso tarkastelun kohde
kirurgia kehittyi
1816 stetoskooppi
1827 ensimmäinen särkylääke
1834 jääkaappi
1860 verenpaine- ja kuumemittari
1875 ensimmäinen hampaan poraus
1895 röntgenkuvaus
1800-luvun alussa morfiinin eristäminen oopiumista

# data[].attributes.headline
Keskiaika: Uskonto selittää sairautta ja terveyttä.

# data[].attributes.subject
Keskiaika: Uskonto selittää sairautta ja terveyttä.

# data[].attributes.body
-Tautikäsityksen perustana oli antiikin humoraalioppi.

-Kristinuskon syntyyn liittyi käsitys, jonka mukaan sairautta pidettiin Jumalan rangaistuksena synneistä ja tautien parantamisen oli tapahduttava rukouksen ja katumuksen avulla. Katolisen kirkon hyväksymä paholaisoppi vahvisti uskoa paholaisen osuudesta erityisesti psyykkisten sairauksien syynä.

-Toisin kuin antiikin aikana, uskonto tuli jälleen osaksi parantamista.

-Lääkärillä oli sairauksien diagnosoimiseen käytettävissään vain aistinsa, kuten näkö, haju, tunto ja maku.

-Aistien lisäksi oli myös käytettävissä edellisten sukupolvien kokemus.

-1100-luvulla kirurgia alkoi eriytyä omaksi käsityömäiseksi alakseen. alettiin tehdä erilaisia alkeellisia leikkauksia ja haavojen ompeluja.

- Ruumiiseen kohdistuvat toimenpiteet olivat parturien, välskärien ja kirurgien huolena. Yleensä ne rajoittuivat haavojen sitomiseen, murtumien lastoittamiseen, sijoiltaan menneiden jäsenien paikoilleen laittoon, raajojen amputaation sekä paiseiden avaamiseen ja avanteiden korjaamiseen. Kirurginen välineistö ja tekniikka kehittyivät kuitenkin selvästi.

-Eurooppaan perustettiin 1100-1300-luvuilla leprasta eli spitaalista kärsiville leprahospitaaleja.

-Antiikin aikaiset ajatukset terveiden elämäntapojen vaikutuksesta säilyivät.

-Yliopistojen synty 1200-luvulla
-Syntyi akateemisesti koulutettujen lääkärien amattikunta.

-Kulku- ja tartuntataudit tekivät toistuvasti tuhoja väestön keskuudessa. Tartuntatautien syinä pidettiin mm. Jumalan rangaistusta, salaisia voimia sekä pahojen henkien tai taivaankappaleiden vaikutusta.

-Antiikin ajoista lähtien uskottiin miasmaan, ilmassa piilevään kaasumaiseen kulkutautien aiheuttajaan.

# data[].attributes.body
Mikä on valistuksen aika?
- Valistus on eurooppalainen aatevirtaus, joka korostaa järjen ja tiedon merkitystä.

-Ymmärrettiin että primitiiviset käsitykset perustuivat tietämättömyyteen, taikauskoon ja kirkon valtaan.

-Alkoi 1600-luvun lopulla Ranskassa.

-Oli euroopassa vahvimmillaan 1760-1770 luvuilla.

-Pyrki uudistuksiin ja mahdollisti luonnontieteisiin perustuvan lääketieteen nopean kehittymisen.

Valistuksen kehitys
-Valistuksen ajan lääkärit huomasivat, että sairaudet johtuivat tartunnoista, toisin kuin aiemmin oli ajateltu.

-Valistuksen aikana teknologia kehittyi nopeasti, joka mahdollisti edistyksellisemmän lääketieteen. Esimerkiksi mikroskooppi kehitettiin, jonka avulla pystyttiin havaitsemaan, että elolliset mikroskooppiset eliöt aiheuttavat tautien tartuntoja.

-Syyhypunkki oli ensimmäinen pieni eliö, joka tunnistettiin ihmisen taudin aiheuttajaksi.

-Ruumiinavaukset yleistyivät ja niistä tuli olennainen osa lääkäreiden koulutusta. Näiden ruumiinavausten perusteella voitiin yhdistää havaitut muutokset elimistössä sairauksiin. Syntyi patologinen anatomia.

Rokotus

-Valistuksen ajan yksi merkittävimmistä lääketieteen keksinnöistä on rokotus.

-Rokottaminen sai alkunsa, kun lehmänrokkotaudin sairastaneet karjakot eivät kuolleet saatuaan isorokkotartunnan.

-Tähän perustuen kehitettiin rokonistutus, eli rokotus.

-Isorokon rokotuksessa otettiin "rokkoainetta", joko märkäisestä rakkuloista tai kuivuvista ruvista, joka pienissä määrin loi rokotettavalle immuniteetin isorokkoa vastaan.

# data[].attributes.body
- 1800-luvun alussa rokotukset hajanaisia ja lopussa jotkut jopa pakollisia

-  Hoitoina käytettiin edelleen kuppausta, suoneniskuja ja verijuotikkaita.

-  Puhdistettujen lääkkeiden lisäksi käytettiin edelleen runsaasti rohdoskasveista valmistettuja lääkkeitä.

-  Korjaava hammashoito helpottui, kun 1830-luvulla alettiin käyttää elohopea-amalgaamia reikien täyttämiseen. Myös proteesinvalmistus monipuolistui nopeasti. Nukutusaineiden ja erityisesti ilokaasun käyttö 1840-luvulta alkaen teki hampaiden poiston helpommaksi.

- Lääkäri Isaac Baker Brown alkoi 1800-luvun puolivälissä hoitamaan naisten mielisairauksia ympärileikkauksilla.

# data[].attributes.body
- 1700-luvulta lähtien sairaalat alettiin nähdä keinoksi huolehtiä väestön terveydestä.

- Sairaalat poliklinikoineen ja hoito-osastoineen alkoi 1800-luvun kuluessa syrjiä kotikäyntejä tekevää yksittäisiä lääkäreitä.

-Sairaalat muuttuivat 1800-luvulla opetuksen ja tutkimuksen keskuksiksi.

-Patologia kehittyi lääketieteen alana, jotta saataisiin selville ihmisten erilaiset kuolinsyyt.

- Ennen nukutuksia, kipulääkkeitä ja lihaksia rentouttavia aineita hyvän kirurgin ominaisuus oli nopeus, sillä potilaat kokivat valtavaa kipua leikkausten aikana.

- Kirurgit pystyivät tekemään esimerkiksi raajojen amputaatiota, kaihileikkauksia ja poistamaan rakkokiviä.

- Leikkausten ja synnytyksien jälkeiset kuolemat olivat suuria ja vasta 1865 keksittiin karbolihappoliuos, jota suihkutettiin leikkaussaleihin ja käytettiin leikkaushenkilön käsien pesussa. Näiden toimien seurauksena kuolleisuus väheni.

- 1900-luvun kuluessa eurooppalaiset alkoivat säännöllisesti pesemään käsiä, kylpemään ja vaihtoivat säännöllisesti alusvaatteensa.

# data[].attributes.body
Lääketiede Antiikin Kreikassa

- Antiikin lääketiedettä voidaan luonnehtia primitiivisten kansanomaisten uskomusten ja uusien järkiperäisten ajatusten yhdistelmäksi

- Ymmärrettiin ympäristön merkitys ihmisen terveyden kannalta.

- Antiikin lääketieteessä keskeistä oli oppi ruumiinnesteistä eli humoraalioppi. Sen mukaan terveys rakentui neljän erilaisen nesteen: keltaisen sapen, mustan sapen, liman ja veren tasapainosta. Mikäli ihminen oli sairas nämä nesteet olivat epätasapainossa.

- Humoraaliopin mukaisesti sairaita ihmisiä hoidettiin saattamalla ruumiinnesteet tasapainoon. Kuppaus on yksi esimerkki humoraaliopin mukaisista hoitomenetelmistä.

- Kreikkalaista Hippokratesta voidaan pitää länsimaisen lääketieteen perustajana. Hän oli ensimmäisiä, jotka halusivat erottaa lääketieteen uskonnosta ja pappien toiminnasta.

- Hippokraattisen käsityksen mukaan kaikilla taudeilla oli luonnollinen syy

Lääketiede Antiikin Roomassa

-  Humoraalioppi oli keskeinen osa  lääketiedettä myöhemmin myös mm. Antiikin Roomassa.

- Antiikin Roomaan perustettiin ensimmäiset sairaalat 390-luvulla jaa. kristinuskon leviämisen myötä

- Miasmaa eli saastunutta ilmaa pidettiin yleensä syynä sairauksiin. Hoitokeinona oli näin ollen ilmanpuhdistaminen esimerkiksi kokkoja polttamalla.

# data[].attributes.body
-  Sairaudet tulkittiin henkiolentojen, jumalien tai maagisten syiden aiheuttamaksi. Hyvän ja pahan kamppailu.

-  Voimien on uskottu aiheuttava sairauksia loitsujen tai myrkyn välityksellä.

-  Sairauksia parannettiin taikojen, amulettien, loitsujen, tanssien sekä laulujen avulla.

-  Primitiivinen tarkoittaa alkukantaista.

- Uskomusten tarkkaa alkuperää eikä aikaa tiedetä.

- Uskomusten mukaan sairaudet aiheutuivat tabujen rikkomisesta noituudesta tai demonien kirouksista.

- Parantajina toimivat shamaanit ja poppamiehet

- Jos sairaus ei parantunut, yksilö saatiin karkottaa yhteisön ulkopuolelle.

-Yin (pimeys ja kuolema) ja Yang(valo ja elämä), Akupunktio ja hieronta auttavat.