# data[].attributes.headline
לימור ארון                           מלמדת ניהול משאבי אנוש ציפייה שלי להכיר את הכלי ושימושים אפשריים שלו בשיעור

# data[].attributes.subject
לימור ארון                           מלמדת ניהול משאבי אנוש ציפייה שלי להכיר את הכלי ושימושים אפשריים שלו בשיעור

# data[].attributes.headline
שמי אלעזר, מנחה קורסים במתמטיקה. מבקש לבדוק אם הפדלט יכול לספק אמצעים להעשרת ההוראה

# data[].attributes.subject
שמי אלעזר, מנחה קורסים במתמטיקה. מבקש לבדוק אם הפדלט יכול לספק אמצעים להעשרת ההוראה

# data[].attributes.body
מנחה בקורס מבוא לפסיכולוגיה
ציפיות : להכיר ולדית לתפעל פדלט

# data[].attributes.body
מנחה בקורסים בתקשורת ובמחלקת הדרכה.  ציפיות: לדעת לשלב את הפדלט לשיתוף הסטודנטים בתרגילים בסדנה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
פרקטיקה ישומית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
קשיים עם ילדים

# data[].attributes.attachment_link.description
מסך מגע- מחובקים ליחסים, המטרה היא לתת מענה לצרכים וקשיים שעולים בגידול הילדים בדור המסכים,תוך שילוב ייחודי בין תיאוריה ופרקטיקה, בין ידע וניסיון רב אשר נצבר לא

# data[].attributes.headline
נעמה מנחה בבי״ס לשלטון מקומיציפייה מה סדנא: לרכוש כלי הוראה משתפת

# data[].attributes.subject
נעמה מנחה בבי״ס לשלטון מקומיציפייה מה סדנא: לרכוש כלי הוראה משתפת

# data[].attributes.headline
מרכז את הקורס כלכלת חינוך.

# data[].attributes.subject
מרכז את הקורס כלכלת חינוך.

# data[].attributes.body
פואטיקה של ספרות ילדים
מעוניינת להכיר כלי עבודה נוסף בזום

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לידה

384 לפנה"ס
סטאגירה(אנ') הליגה הכלקידיקית

פטירה

322 לפנה"ס (בגיל 62 בערך)
כלקיס, מוקדון

מקום לימודים

האקדמיה האפלטונית

זרם

האסכולה הפריפטטית, אריסטוטליאניזם

תחומי עניין

לוגיקה, מטאפיזיקה, פילוסופיה של המוסר, פילוסופיה פוליטית, פילוסופיה של הנפש, פילוסופיה של המתמטיקה, פילוסופיה של החינוך, אסתטיקה, פילוסופיה של המדע, פיזיקה, ביולוגיה, זואולוגיה

הושפע מ

סוקרטס, אפלטון, אמפדוקלס, הרקליטוס, דמוקריטוס

השפיע על

כמעט כל הוגה שקם לאחריו ב תרבות המערבית

יצירות ידועות

הפוליטיקה של אריסטו, האתיקה של אריסטו, המטאפיזיקה של אריסטו, Physics , אורגנון, Constitution of the Athenians פואטיקה,

אֲרִיסְטוֹ (ב יוונית: Αριστοτέλης, אֲרִיסְטוֹטֶלֶס; 384 לפנה"ס, סטאגירה - 322 לפנה"ס, כלקיס) היה פילוסוף יווני, מבכירי הפילוסופים של העת העתיקה, ומאבות ה פילוסופיה המערבית.

אריסטוטלס נולד ב סטאגירה שבחצי האי כלקידיקי בשנת 384 לפנה"ס. עיר הולדתו נכבשה על ידי פיליפוס השני בשנת 348 לפנה"ס ונהרסה, אך כאות הוקרה לאריסטו וכחלק משכרו שיקם אותה פיליפוס בהמשך חייו. אביו, ניקומכוס, היה רופא החצר של מלך מוקדון, אמינטס השלישי, וממנו קיבל, ככל הנראה, את ידיעותיו הראשונות בתחום הביולוגיה. בגיל עשר התייתם ממנו והושם בחזקת דודו, פרוקסנוס.

בגיל 17 הגיע ל אתונה והיה לתלמיד ב אקדמיה של אפלטון, ונשאר בה כתלמיד וכמורה במשך 20 שנה. עם מותו של אפלטון, ציפה לרשת את מקומו בניהול האקדמיה, אולם התפקיד ניתן תחת זאת לאחיינו של אפלטון. לאחר מכן עזב את אתונה ועבר ל אסיה הקטנה. בשנת 343 לפנה"ס נשכר על ידי מלך מוקדון, פיליפוס השני, כדי לשמש מורה לבנו, אלכסנדר. אריסטו היה מורהו של אלכסנדר במשך שלוש שנים, אך המשיך את הקשר עמו גם אחרי שתקופת הלימוד הסתיימה.

בשנת 335 לפנה"ס שב אריסטו לאתונה וייסד בה מוסד למחקר ולהוראה ב ליקיאון. בתקופה זו חיבר את רוב כתביו. בדומה לאפלטון, חיבר גם הוא דיאלוגים ספרותיים, אבל אלו לא השתמרו. כתביו שהשתמרו הם חיבורים לא מסוגננים שלא יועדו לפרסום. בשנת 323 לפנה"ס, עם מותו של אלכסנדר, גברה באתונה העוינות כלפי מוקדון ובשל קרבתו לבית המלוכה המקדוני הועלתה נגד אריסטו אשמת כפירה. הוא נמלט מאתונה ועבר לגור ב כלקיס - לדבריו, משום שלא רצה שהאתונאים יחטאו פעם נוספת נגד הפילוסופיה (הפעמים הקודמות היו הוצאתו להורג של סוקרטס והגלייתו של אנקסגורס) - ושם נפטר כשנה לאחר מכן. את מקומו בניהול הליקיאון ירש תלמידו, תאופרסטוס.

ערך מורחב - המטאפיזיקה של אריסטו

המילה 'מטפיזיקה' לקוחה מהשם שנתנו לחיבור הספרנים באלכסנדריה - τὰ μετὰ τὰ φυσικά, 'הבאות אחרי הפיזיקה'. הכותרת נועדה להתייחס למקומם של הכתבים בסדר הלימוד, אחרי ספרי 'הפיזיקה'. בספרים אלה אריסטו עסוק בשאלה מהו ה"יש באשר הוא יש". אריסטו דחה את תורת הצורות של אפלטון, וראה בקיום הדבר המסוים (ביוונית τόδε τι, מילולית 'איזה משהו', או הדבר הזה.) את הקיום הממשי. בתוך אותו דבר-זה, שמתאפיין בקיום (ουσία, בלטינית substantia - מושג מפתח לפילוסופיה שתבוא אחריו), מפריד אריסטו בין חומר - מה שממנו הדבר הזה עשוי - וצורה - שאפשר לאפיין, תוך הפשטה, בתור המתכונת בה החומר פועל. הוא טוען כי דברים קיימים מתוקף ארבע סיבות שהן למעשה ארבעה סוגים של הסברים (רעיון מרכזי גם ל'פיזיקה'); הסיבה ה חומרית עונה על השאלה "ממה הדבר עשוי", והיא מתייחסת הן לחומר הפיזי שממנו מורכב הדבר והן לחלקים שמהם הוא עשוי. הסיבה החומרית של פסל אדם הבנוי מארד הוא הארד וגם החלקים של הפסל - ראש, יד, עיניים וכו' ; הסיבה ה צורנית עונה על השאלה "מה זה להיות הדבר הזה" והיא מתייחסת הן לתבנית לפיה מעוצב החומר והן לפעולה שלו בעולם. הצורה של פסל הארד היא היותו-פסל - אך גם התבנית הספציפית, שדרכה הוא מדמה אדם. באותו אופן הצורה של כיסא היא גם התבנית שלו - המכלול שעושה אותו בעל ארבע רגליים, מושב ומשענת - וגם היותו חפץ שיושבים עליו; הסיבה ה פועלת עונה על השאלה "מי יצר את הדבר" ומתייחס למי שהביא אותו לידי קיום. הסיבה הפועלת של הבית היא הבנאי; הסיבה ה תכליתית עונה על השאלה "לאיזו מטרה משמש הדבר" ומתייחסת למטרה שלשמה הוא קיים. הכיסא קיים כדי שישבו עליו ולכן זו תכליתו.

במסגרת ספר למבדה של המטפיזיקה החיבור עסק במושג האלהות, ולטענותיו נודעה השפעה ארוכה על הפילוסופיה בימה"ב. טען בין השאר כי האל הוא הסיבה הראשונה של הבריאה, שהוא לא פועל בעולם כסיבה צורנית, ושהעולם עצמו לא נברא אלא היה ועודו נצחי.

ערך מורחב - האתיקה של אריסטו

אריסטו סבור שאנחנו בוחרים בכל פעולה לשם תכלית, או מטרה. אנו מועדים לבחור במטרה זו או אחרת לשם עוד מטרה, וכך עד שנגיע למטרה סופית, שרצויה על ידינו לשמה. מטרה זו הוא מזהה עם השגת הטוב המעשי, אותו אריסטו מכנה 'אושר' (ευδαιμονία).

אושר, על-פי אריסטו, מושג בשימוש קבוע במכלול של מידות טובות (αρεταί, 'מצוינויות'), תכונות שמביאות כושר אנושי מסוים לכדי שלמות. הוא מחשיב, כמו את כשרי האדם עצמם, חלק מהמידות הטובות שכליות (נוגעות לשימוש בתבונה) וחלק מעשיות (מבוססות על רגש.) את המידות הטובות המעשיות, המרכזיות יותר לאתיקה, ראה כשמירה על איזון בין שתי נטיות רגשיות קיצוניות - למשל, את האומץ כאיזון בין חיפזון לפחדנות. לכן, תכופות נאמר שדגל ב" שביל הזהב" (דרך האמצע).

כאן עיקר מרצו של אריסטו מוקדש לשאלת המשטר (πολιτεία) של מדינה; מחקריו מבוססים על תולדותיהן וניסיונן הפוליטי של ערי-מדינה יווניות כמו אתונה, ספרטה וכו'.

הוא מזהה שש צורות כלליות של משטרים, המבוססות על גודלו של הגורם בעל השררה בקהילה - אדם יחיד, מיעוט או רוב; כל גודל מניב שני משטרים, אחד חיובי ואחד שלילי. המשטרים החיוביים נקראים מונרכיה (יחיד), אריסטוקרטיה (מיעוט), ופוליטיאה (רוב, 'פוליטיאה' היא השם ל'משטר' ביוונית;) אלה מתאפיינים כחיוביים בכך שבעלי השררה מנצלים את שלטונם לטובת הכלל. השליליים נקראים טיראניה (יחיד), אוליגרכיה (מיעוט) ודמוקרטיה (רוב); באלו, בעלי השררה שולטים לטובת עצמם, על חשבון השאר. כך, למשל, סבור אריסטו שדמוקרטיה היא משטר גרוע מפני שבה העם שולט לטובת עצמו, ולא לטובת הכלל. הספר עוסק בעוד מגוון רחב של סוגיות: מקורותיה של המדינה, כלכלת בית, מלחמות אזרחים וחינוך.

ערך מורחב - הפואטיקה של אריסטו

בחיבורו "הפואטיקה", אריסטו מנסה לנתח את העקרונות על-פיהם בנויה השירה והמחזאות, ובעיקר מתמקד בטרגדיה. בחיבור זה עוסק במבנה, בביצוע ובהשפעתה הרגשית של הדרמה. ביחס למבנה עוסק בהבחנה בין סוגות, ביסודות הנרטיב הדרמטי, מושג התפנית הספרותית (περιπατεία), אפיון הדמות ועוד; ביחס לביצוע, עוסק בדיקציה ובנגינה (שליוותה את הדרמה ביוון העתיקה;) אשר להשפעה רגשית, הוא מצביע על תכלית הטרגדיה כפורקן רגשי באמצעות פחד וחמלה. פורקן זה מכנה אריסטו "טיהור", או ביוונית " קתרזיס" (κάθαρσις). לפואטיקה נודעה השפעה מכרעת על האסתטיקה בעולם המערבי מאז הריניסאנס, בפרט עבור אמנים ומבקרים קלאסיציסטים. החיבור היה מוכר אף בארצות המזרח הקרוב, בהם אף נכתבו עליהם פירושים.

ערך מורחב - הלוגיקה של אריסטו

חיבוריו של אריסטו על הלוגיקה מאוגדים באופן מסורתי בתור חטיבה אחת, אותה כינו תלמידיו ' אורגנון', שפירושו 'כלי' ביוונית. מטפורית, האורגנון נועד לשמש ככלי לתיקון המחשבה.

אריסטו פיתח גם את תורת הסילוגיזם, ועקרונות יסודיים אחרים בלוגיקה הבלתי-פורמלית. בין השאר, ניסח שלושה חוקי יסוד בלוגיקה:

1. חוק הסתירה: שתי טענות סותרות לא יכולות להיות אמיתיות באותו זמן ומאותה בחינה. לדוגמה: "יורד עכשיו גשם ביפו" ו"לא יורד עכשיו גשם ביפו" לא יכולות להיות שתיהן אמיתיות ביחד.

2. כלל השלישי הנמנע: כל טענה היא בהכרח אמיתית או שקרית, ואין אפשרות שלישית. לא תימצא טענה שאיננה שקרית ואיננה אמיתית. לכן "או שיורד גשם או שלא יורד גשם" נכונה בהכרח כיוון שאחת מהחלופות חייבת להיות נכונה.

3. חוק הזהות: כל דבר זהה לעצמו.

ערך מורחב - הפיזיקה של אריסטו

אריסטו עסק רבות גם במחקר מדעי, וכתב על ביולוגיה ו אנטומיה של בעלי-חיים שונים, ותאוריות בתחום ה פיזיקה, ה אסטרונומיה וה קוסמולוגיה. מבחינת האחרונה, הוא האמין שבנוסף על ארבעת היסודות, אש, מים, אדמה, אוויר, קיים יסוד חמישי בשם אתר, ממנו עשויים גרמי השמיים. באופן סכימאטי, אפשר לומר שחילק את הקוסמוס כולו למערך של גלגלים - עשויים איתר - שמסתובבים סביב כדור הארץ. תחת הגלגל הקרוב ביותר לכדור הארץ - הגלגל הירחי - אנו מוצאים עצמים המורכבים מארבעת היסודות. אלה נעים (בכפוף להרכב השונה של היסודות שמאפיין כל סוג של עצם, ולתנועת הגלגלים, שמשפיעה גם היא על המתרחש תחתיהם) מכורח תנועה טבעית לכל יסוד: האש והאוויר נעים מעלה, המים והאדמה מטה.

ספרי 'הפיזיקה' מכסים רבים מאותם נושאים בהם עוסקת הפיזיקה בת-זמננו: נושאם המרכזי הוא התנועה של עצמים טבעיים, להבדיל מעצמים מעשי ידי אדם. בעקבות חקירה של תנועת עצמים טבעיים נדרש גם לבירור מושגי המקום והזמן. גם עוסק בהם בהרחבה בסוגיות הצורה והחומר, שיידונו מאוחר יותר במטפיזיקה. תזה מוכרת אחת מ'הפיזיקה' הוא התנועה הטבעית, לפיה עצמים טבעיים נעים ע"פ תנועה שייחד להם טבעם - רעיון מרכזי גם לקוסמולוגיה שלו.

כתביו הרבים בנושאי ביולוגיה עדיין נחשבים כיסוד מוסד של המחקר ביולוגי, למרות שפרטים רבים הופרכו על ידי המחקר המודרני. אחדים מחיבורים אלה מתאפיינים בגישה אמפירית ודיווחית, נטולת פרשנויות. אחרים עוסקים בתאוריה, כמו שאלת מהותם של בעלי חיים ככאלה, מהותם של איברי בעלי חיים, או מהם עקרונות הטקסונומיה.

חטיבה בולטת אחת במחקריו היא החיבור 'על הנפש'. בניגוד לאפלטון, אריסטו סבור שהנפש ראוייה להיבחן בכלים ביולוגיים. את הנפש רואה כצורתו של גוף חי, וככזו גם כתבנית פעולתו. מונה שלושה סוגי נפשות: הנפש הנזונה, החשה והתבונית. בראשונה ניחנים גופים חיים המסוגלים להזין את עצמם בלבד, ואלו צמחים. בשנייה ניחנים גופים שגם מסוגלים לחוש, ואלו החיות. בשלישית ניחנים בני אדם וגרמי השמיים, שמשתמשים בתבונה. שם עוסק בהרחבה גם בשאלות ההכרה והחישה.

האמין ב תאוריית הבריאה הספונטנית כלומר יצורים פשוטים נוצרים מחומר דומם, למשל חרקים נוצרים מאדמה רקובה או צואה וצפרדעים ממים וחום.

החלוקה שהציע אריסטו לתחומי המדע עדיין שרירה בחלקה - אנחנו עדיין מחלקים בין פיזיקה, אסטרונומיה, מכניקה או פסיכולוגיה על פי הבסיס שהניח. לצד אימוץ של מערכת הכוכבים ה תלמאית, תמיכתו ב מודל הגאוצנטרי עשתה רבות כדי להפכו לתורה השלטת באסטרונומיה עד לתקופתם של קופרניקוס ו גלילאו. גם בתחומים מדעיים אחרים, אפשר לומר שמימה"ב עד תחילת העת החדשה שלטו בכיפה תאוריות אריסטוטליות ובתר-אריסטוטליות.

השפעתו של אריסטו על הפילוסופיה הייתה עצומה, והוא נחשב אחד מהפילוסופים החשובים ביותר בכל הזמנים. בעת העתיקה הייתה האסכולה הפריפטטית אותה הקים מבין שלוש המשפיעות, וכתביו האקוראטיים השפיעו עמוקות גם על הנאו-פלטוניזם. בימי הביניים, היה הפילוסוף היווני הראשי שכתביו השתמרו ונקראו ברחבי העולם המערבי והמזרח-תיכוני (במעצמות הנוצריות במערב, המוסלמיות במזרח, וביזנטיון ביניהן.) כה רבה הייתה ההערכה אליו, עד שכונה בפשטות "הפילוסוף", ללא צורך לפרט למי הכוונה.

הרי אריסטוטל ב ארץ גראהאם שב אנטארקטיקה נקראים על שמו (ההגייה ה אנגלית של שמו).

כאמור, גם הפילוסופים היהודים למדו את דברי אריסטו והושפעו ממנו. לפי טענה פופולרית אך לא מבוססת בימי הביניים, אריסטו למד את תורתו מחכמי היהודים הקדמונים. בספר שלשלת הקבלה מובאת שמועה כי ב קהיר נמצא ספר שחיבר אריסטו בסוף ימיו, בו הוא חזר בו מכל דעותיו הקודמות (בנוגע לבריאת העולם, הישארות הנפש, השגחה פרטית וכו') לאחר ש"השמעוני" (הכוונה כנראה ל שמעון הצדיק) הוכיח לו אחרת, ושבסוף הספר מופיע "כתב" (אותו מביא 'שלשלת הקבלה' בשלמותו) ששלח אריסטו לתלמידו אלכסנדר מוקדון, בו אריסטו מסביר כי הוא חזר בו מכל מה שכתב בעבר לאחר שהתווכח עם "חכם מחכמי ישראל", אימץ את האמונה היהודית, ושאילו היה יכול לקבץ את כל ספריו אשר הופצו ברחבי העולם היה "שורפם באש בל יישאר אחד". עם זאת, מדובר בכתב מזויף שאינו של אריסטו, המכיל אמרה של סוקרטס שאינה מיוחסת ליהדות. מכל מקום, אריסטו אכן הכיר את היהודים, כדבריו לתלמידו, קליארכוס, המצוטטים אצל יוספוס פלביוס: "כי [אותם] החכמים הם ... [נקראים] בפי הסורים 'יהודים', וככה נקראו על שם מקומם, כי הארץ אשר הם יושבים בה מכונה 'יהודה'. ושם עירם מוזר מאד, כי הם קוראים לה 'ירושלם'..."

אריסטו זכה להתייחסות נרחבת בספרי הפילוסופיה היהודית. גדולי הפילוסופים היהודיים למדו את תורתו ושיבחו אותו מאוד. רבי יצחק עראמה, למשל, מצטט פעמים רבות בספריו את דבריו של אריסטו ומכנהו בתואר "ראש הפילוסופים", וכך גם רבים מגדולי הוגי היהדות בספרד וסביבותיה.

הרמב"ם הקדיש לאריסטו התייחסות נכבדת ורחבה בכתביו, והחשיבו ליחיד שממנו ניתן ללמוד בכל מה שקשור לעניינים ש"מתחת לירח", כלומר לענייני העולם הגשמי. במכתב שכתב לרבי שמואל אבן תבון, המתרגם הראשון של הספר מורה הנבוכים, כותב רמב"ם: "דעת אריסטו היא תכלית דעת האדם מלבד מי שנשפע עליהם השפע האלהי עד שישיגו אל מעלת הנבואה אשר אין מעלה למעלה ממנה". גם הרמב"ם, עליו השפיע עמוקות, מכנה את אריסטו "ראש הפילוסופים", ודן בדעותיו באריכות בספר "מורה הנבוכים". מהר"ל מפראג עושה שימוש רב במונחים הפילוסופיים של אריסטו, וכך גם רבים מחכמי הקבלה היהודיים.

ספרים עיקריים אחדים של אריסטו ראו אור בסדרת "ספרי מופת פילוסופיים" של הוצאת מאגנס. רובם הודפסו במהדורות חוזרות, וחלקם תוקנו ושופרו במהדורות חדשות.

המטפיזיקה - ספר יא, תרגם חיים יהודה רות, הוצאת מאגנס, תרצ"ד.

המידות, ספרים א' וב', תרגם חיים יהודה רות, הוצאת מאגנס, תש"ג.

האתיקה הניקומאכית, תרגמה נאוה גוטרמן, הוצאת מפעל השכפול תל אביב תשכ"ז / 1967.

הפוליטיקה, תרגם חיים יהודה רות, הוצאת מאגנס, תרצ"ו. (ספרים א-ב, מתוך שמונה ספרים)

פוליטיקה - ספרים א, ב, ג, תרגום: נורית קרשון, עריכה מדעית: ד"ר רחל צלניק-אברמוביץ, הוצאת רסלינג, 2009.

פואטיקה, תרגום, מבוא והערות - מרדכי הַק, מחברות לספרות, תש"ז.

פואטיקה, תרגום, מבוא, הערות ומאמר סיכום - יואב רינון, הוצאת מאגנס, תשס"ג.

מבחר מן החיבורים בביולוגיה, לקט ומבוא - יעקב לורך, תרגם והעיר - נמרוד ברי, הוצאת מאגנס, תשל"ד.

מדינת האתונאים, תרגום ומבוא - דוד אשרי, הוצאת מאגנס, תשכ"ז. (ייחוסו של חיבור זה לאריסטו מוטל בספק)

פיזיקה א-ב, תרגם והוסיף מבוא והערות - יהודה לנדא, הוצאת מאגנס, תשס"ו.

קטגוריות, תרגם והוסיף מבוא והערות - גבריאל צורן, הוצאת רסלינג, 2019.

שמואל שקולניקוב ואלעזר וינריב, פילוסופיה יוונית: אריסטו, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1998.

זאב בכלר, פילוסופיית המדע של אריסטו, סדרת האוניברסיטה המשודרת, 1992.

יהודה לנדא, השתוקקות החומר לצורה במחשבת אריסטו, הוצאת אוניברסיטת תל אביב - הפקולטה למדעי הרוח, 1972.

יהודה לנדא, מבוא למטפיזיקה ולפילוסופיית הטבע של אריסטו, סדרת האוניברסיטה המשודרת, 1988.

קנת מק'ליש, אריסטו, סדרת הפילוסופים הגדולים, תרגם אמיר צוקרמן, הוצאת ידיעות אחרונות, 2001.

שלמה אבינרי, רשות הרבים: שיחות על מחשבה מדינית, הוצאת ספרית הפועלים, 1966

מוריי ברומברג, ד"ר ג'יי גרין, ד"ר בראתר ק. ג'יימס, רוברט ליפטון, מאה אנשי מדע, תל אביב: הוצאת הדר, 1967, עמ' 31-33

David Ross, Aristotle. Methuen &co. Reprinted 1971

אריסטו , באתר MacTutor (באנגלית)

כריסטופר שילדס, אריסטו, באנציקלופדיה לפילוסופיה של סטנפורד (באנגלית)

אריסטו: חייו תורתו ויצירתו, מעובד על פי "אנציקלופדיה אוצר ישראל" לי"ד איזנשטיין, אתר "דעת"

ג'יימס א' אורמסון (עורך), בן עמי שרפשטיין (עורך המהדורה העברית), אריסטו, בספר "פילוסופיה" באתר מט"ח

יובל מלחי, פרק 254 - העצות של אריסטו - היסטוריה לילדים (ולמבוגרים), באתר "קטעים בהיסטוריה", 28 באפריל 2018

תרגומי יצירותיו:

# data[].attributes.attachment_link.description
לידה 384 לפנה"ס סטאגירה (אנ') הליגה הכלקידיקית פטירה 322 לפנה"ס (בגיל 62 בערך) כלקיס, מוקדון מקום לימודים האקדמיה האפלטונית זרם האסכולה הפריפטטית, אריסטוטליאניזם תחומי עניין לוגיקה, מטאפיזיקה, פילוסופיה של המוסר, פילוסופיה פוליטית, פילוסופיה של הנפש, פילוסופיה של המתמטיקה, פילוסופיה של החינוך, אסתטיקה, פילוסופיה של המדע, פיזיקה, ביולוגיה, זואולוגיה הושפע מ

# data[].attributes.headline
לימור דולבהפעם מ

# data[].attributes.body
לימור דולב
הפעם מהטלפון...

# data[].attributes.headline
לימור ארוןמלמדת 

# data[].attributes.body
לימור ארון
מלמדת ניהול משאבי אנוש
ציפייה שלי להכיר את הכלי ושימושים אפשריים שלו בשיעור

# data[].attributes.headline
דורון זהר, למרות כל ההסברים בטלפון הנייד אין אפשרות לכתוב אלא רק במחשב השולחני. 

# data[].attributes.subject
דורון זהר, למרות כל ההסברים בטלפון הנייד אין אפשרות לכתוב אלא רק במחשב השולחני. 

# data[].attributes.body
מלמד יישומי ומדעי המחשב

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Facebook to start sharing and connecting with your friends, family, and people you know.

# data[].attributes.headline
אבינועם מגןמשפטי

# data[].attributes.body
אבינועם מגן
משפטים
ציפיות: להכיר כלי עבודה מגוונים

# data[].attributes.body
אני מלמדת ביולוגיה א' וקורס שעונים ביולוגיים.
מצפה ללמוד דרכים חדשות להפעלת הסטודנטים.

# data[].attributes.headline
יפיתמנחההיכר

# data[].attributes.body
יפית
מנחה
היכרות ראשונית עם התוכנה
שימושים בסיסים

# data[].attributes.body
שיח התקשורת מנחה
ללמוד כלים לאינטראקציה בשיעור עם הסטודנטים.
לראות איך ליצור דיון איתם בנושא

# data[].attributes.body
The strongest tree in the forest.

# data[].attributes.headline
כמאל מלמד קורס הקולוניאליזם וקורס החברה הערבית ועוד מצפה ללמוד על הכלי החדש ללימוד מרחוק

# data[].attributes.subject
כמאל מלמד קורס הקולוניאליזם וקורס החברה הערבית ועוד מצפה ללמוד על הכלי החדש ללימוד מרחוק

# data[].attributes.body
מנחה במחלקה לחינוך ופסיכולוגיה במגוון קורסים. אני נהנת ללמוד כל מיני דברים חדשים ומעניינם

# data[].attributes.headline
ילנה שקלובסקי

# data[].attributes.subject
ילנה שקלובסקי

# data[].attributes.body
אנגלית לצרכים אקדמיים
הציפיות: להכיר את האפשרוניות של פדלת
להפוך את השיעורים ליותר פעילים/ לגייס סטודנטים

# data[].attributes.headline
אפי נוני ויס

# data[].attributes.subject
אפי נוני ויס

# data[].attributes.body
מבוא לאנתרופולוגיה ומבוא לסוציולוגיה

# data[].attributes.body
אני מלמדת אנגלית ברמות מתקדמים א,ב, ועוד.
אני מצפה ללמוד מהסדנה כיצד לשתף את כל הסטו' בו זמנית על המסך.

# data[].attributes.body
מרכזת את הקורסים האימפריה העות׳מאנית: סוגיות נבחרות; ידע דתי, סמכות וכריזמה באסלאם.
מצפה ללמוד כלי חדש לשימוש בכיתה (לא מקורית:)

# data[].attributes.body
מלמדת קורסים בתקשורת.
אני מכירה את הפדלט באופן בסיסי ואפילו השתמשתי בו ואשמח להכיר אפשרויות נוספות בתוכו מבחינה טכנולוגית.
אשמח להכיר גם רעיונות פדגוגיים לשימוש בפדלט

# data[].attributes.body
1. שמי הוא...
2. אני מלמד/ת או מרכז/ת את הקורס/ים..
3. אני מצפה ללמוד מהסדנה על הפאדלט את 2 הדברים הבאים...
4. מצורפת תמונה המייצגת את אחת מ3 התשובות שנתתי...

# data[].attributes.headline
יותם בן מאיר

# data[].attributes.subject
יותם בן מאיר

# data[].attributes.body
מנחה סדנאות כתיבה ומיומנויות הוראה, מחקר ולמידה.
אשמח ללמוד מכם על רעיונות לשימושים נוספים שניתן לעשות עם הפאדלט.
התמונה שבחרתי שתייצג אותי היא של העיר סלבדור בבאהיה. הכינוי שלי בקפוארה, שמקורה בברזיל, הוא זיקית. כמו זיקית, אני מאמץ "צבעים חדשים" בהתאם למקום שאני נמצא בו ולומד מכל סיטואציה.