# data[].attributes.body
En del af den ugelig opgave har været, at prøve protokollen pennen taler på klassen. Jeg har indskoling klasse, hvor det kan være vanskeligt at skrive på tavlen, hvordan de føler. Derfor har jeg lavet en anden form for feedback, hvor eleverne skal lave thumbs up og thumbs down, hvorefter jeg spørger ind til deres valg.

# data[].attributes.body
En vekselvirkning mellem at være sårbar og synlig. Ved at være synlig overfor din sårbarhed kan have positiv effekt på børnene, så de ikke er bange for at fejle. At være sårbar kan skabe en synlighed over hvem du er og giver en del af dig selv i arbejdet med eleverne.

# data[].attributes.body
Makker deling som refleksions-opgave kan være rigtig god til at vide, hvor meget eleverne ved om området i forvejen. I min 1. klasse kan de ikke skrive så meget endnu, hvorfor vi laver andre måder at lave makker deling på. En måde at dele på, er at eleverne skal tegne dét, de synes var mest interessant i et given forløb/emne.

# data[].attributes.body
- Mange børn i skolen er fokuseret på produktet. Det er svært at lære dem, at processen er mindst lige så vigtig som produktet. Hvordan skal man lære eleverne dette? I diskussionen omkring produkt og proces er begge lige vigtige. Et produkt er med til at gøre eleverne sultne og mere villig til at lære. Processen er dér hvor læringen sker.
- I indskolingen kan det være mere fordelagtigt at være mere lærerstyret, men processen kan stadig være åben hos eleverne. Der skal en "god" ramme, der kan styre showet.

# data[].attributes.body
Hvilke forventninger har jeg i denne uge?

Jeg forventer, at vi arbejder sammen i en gruppe og bygger en båd der repræsenterer os som gruppe, samtidig med den kan sejle. Jeg forventer, at det bliver sjovt og lærerigt. Ud over det, forventer jeg, at det giver en bedre forståelse af, hvordan man kan lave projekter, samtidig med at lære fagligt i skolen.

Hvad håber du at lære?

Jeg håber at lære, hvordan man kan bygge en båd ud af minimalestiski materialer. Jeg håber at lære, hvordan man kan integrere fag ind i bygning og design af båd. Altså hvordan kan jeg integrere folkeskole fag ind i et projekt som dette. Og perspektivere til lignende projekter – altså så det kan tilpasses indskolingen også.

Hvilke kvaliteter skaber en god ingeniør?

Være nysgerrig og afprøvende – altså have lyst til at prøve forskellige metoder og se, hvilken der virker bedst. Have kendskab til teorier der har relation til projektet (F.eks. hvad der skal til, før den kan flyde etc.). Kunne dokumentere og forklare sin metode – altså hvorfor virkede det? Hvorfor virkede det ikke?

# data[].attributes.body
Hvad lærte jeg i går, som kan hjælpe os med at bygge en båd?

Jeg lærte, at jo bredere båden er, jo nemmere er den at styre. Båden skal kunne holde vægten. F.eks. da der var to på paddle-boardet kunne den godt holdes oppe, men da vi var tre, sank den ned. Jeg lærte, at det er hårdt at padle stående, sammenlignet med i en kano, hvor man kan bruge begge sider – altså der kommer mere fart på. Jeg lærte, at formen på båden har betydning for, hvordan den skærer i vandet.

# data[].attributes.body
Det er ligesom feedback – men ikke bare til sidst. Undervejs i forløbet stopper man op og får feedback på produktet eller processen. Vi kigger tilbage på, om vi har alle komponenter med. Udkast og respons kan også være udefra – altså ekstern hjælp/feedback. Responsen/feedback’en skal bestå af de tre k’er, kærlig, konkret og konstruktiv.

* 1 lærer og 30 elever -> 31 lærere og 31 elever
* Indbyder et udviklende tankesæt snarere end fastlåst tankesæt
* Forbereder arbejde for et autentisk publikum
* Støtter en kultur af høje forventninger til alle elever

Der er 3 typer af komponenter.
1) Modeller
2) Kritisk lektioner
3) Beskrivende feedback

Det er forskellige måder feedback

Modeller: Det er eksemplarer. Det er førstående før, vi eksempelvis begynder på båden. Eksempelvis før vi starter arbejdet med båden; vi laver en model.

Kritisk Lektioner: Bruger også modeller, men fokuserer på specifikke læringsmål. Fokuserer på hele klassen.

Beskrivende feedback: Student to student, lærer til elev eller ekspert til elev. Det er mere fokuseret på det enkelte individs arbejde, modsat arbejdet som del af en helhed. F.eks. hvor vi fik feedback fra eksperterne på båden.

Film om feedback: Det er fedt, at han præsenterer dem et "draft", hvor de snakker om, hvordan den kunne være bedre. I stedet for, at han giver feedback, så gør de det alle sammen. Både det positive og negative. Det er godt at lave feedback med noget konkret, så de ved, hvad de skal fokusere på. Også at vi kan kigge på "gode historier" og få børnene til at bestemme, om den er god eller ej - og hvorfor.

Den anden film: De vælger noget konkret at lave feedback på. På den måde kan de møde "standard", ud fra hvad der forventes på netop dette konkrete.

# data[].attributes.body
Hvad vil jeg vise og fortælle andre i vores fremvisning?

Jeg vil gerne vise processen bag båden.
Hvad startede vi med at tænke? Hvilke designs havde vi i tanker og hvorfor disse? Hvordan blev båden bygget op og hvorfor gjorde vi lige sådan her? Hvilke elementer er vigtige at tage højde for, når vi bygger en båd af pap? Kunne være fedt, at enten vise ved tegning eller åbne båden op, så de kan se vores konstruktion under gulvet (trekanter er gode).

Hvilke faglige elementer har vi også lært?
Det kunne også være fint, at vise andre til fremvisningen, hvilke faglige elementer vi har haft i spil. Altså udover at bygge en båd, så skal der også være faglige elementer der har relation til folkeskolen (Måske ikke lige den her) – men i så fald, hvad har jeg lært af denne uge, som kan bruges, når vi selv skal lave LEAPS klasser.

Vores arbejdsfremgang – altså hvordan vi arbejdede sammen
Få normerne med ind i fremvisningen.

# data[].attributes.headline
Reflekter over hvordan undervisning og læring med LEAPS kan få os til at komme tættere på, at udfylde målene for elevernes kompetence profiler

# data[].attributes.subject
Reflekter over hvordan undervisning og læring med LEAPS kan få os til at komme tættere på, at udfylde målene for elevernes kompetence profiler

# data[].attributes.body
* Ved at arbejde med LEAPS principperne, kan vi øge elevernes brug af feedback. I forløbsugen brugte vi meget feedback med hinanden, hvor vi snakkede om, hvordan vi kunne forbedre vores båd. På samme måde lære eleverne, at feedback er en god ting og ved hjælp af feedback udvikler vi os og vores produkt.
* Samarbejde er en stor del af LEAPS ugen. Det var nødvendigt, at vi samarbejdet godt, for at bygge vores båd. Ved at have LEAPS komponenter i dagligdag skolen, kan vi øge elevernes samarbejdsevne.
* Lære af fejl var også en stor del af LEAPS ugen. Vi testede vores prototyper, før vi kunne gå igang med at bygge vores båd - nogle af prototyperne virkede slet ikke, hvor vi lærte, hvilke designs der fungerede bedre end andre. Eleverne har også godt af, at det er lærrigt, at lave fejl og derefter "rette op".
* Kommunikation var en af de mest vigtige elementer i LEAPS ugen. Vi var konstant i kommunikation med hinanden. Ud fra kommunikationen kunne vi enten arbejde videre individuelt, eller sammen. Vi snakkede pænt og ordentligt til hinanden, for at samarbejdet kunne fungere. På samme måde kunne eleverne lære, at kommunikere bedre både med henblik på et produkt, men også som fællesskab.

Hvad var de mest signifikante læringoplevelser for mig, som lærer og som elev?
* Det mest signifikante jeg lærte i ugen, som lærer, var, hvordan man kunne kombinere fag og bygge en båd samtidig. Hvert fald, at man måske skulle have mere fokus på, at lære nogle af fagene, ikke isoleret, men på sidekanten, mens der er forløb om f.eks. at bygge en båd.
Derudover at man både lære fagligt, samtidig med at bygge. Altså det er ikke to ugers faglig læring om båd og til sidst bygge - men noget man gør sideløbende med hinanden.
Plan A,B, C etc.

Hvilke spørgsmål kom op løbet ad ugen?
Hvordan evaluerer vi projekterne?             Altså hvad er fokus?

# data[].attributes.headline
Hvad var de mest signifikante læringoplevelser for mig, som lærer og som elev? 

# data[].attributes.subject
Hvad var de mest signifikante læringoplevelser for mig, som lærer og som elev? 

# data[].attributes.body
* Det mest signifikante jeg lærte i ugen, som lærer, var, hvordan man kunne kombinere fag og bygge en båd samtidig. Hvert fald, at man måske skulle have mere fokus på, at lære nogle af fagene, ikke isoleret, men på sidekanten, mens der er forløb om f.eks. at bygge en båd.
Derudover at man både lære fagligt, samtidig med at bygge. Altså det er ikke to ugers faglig læring om båd og til sidst bygge - men noget man gør sideløbende med hinanden.
Plan A,B, C etc.

# data[].attributes.body
5 min hvad jeg ved på nuværende tidspunkt:
- Fremvisning handler om, at vise sit produkt eller proces frem.
- Det kan både være for ens kollegaer, venner eller et autentisk publikum.
- Det skal være spændende, interessant og fængende. Derfor skal der være noget at vise frem - ikke blot snak.

3 minutter om film, der var godt:
- Stor åbent rum, hvor der var plads til mange fremvisninger. Der var mange gode produkter - både til at se og til at røre. De var elevskabte; dem der stod bag ved fremvisningen, var deres egne produkter. Det virkede meget autentisk. De gik rundt mellem de forskellige fremvisninger. Det er det færdige produkt. Det er færdigt.

# data[].attributes.body
Definer hvad vurdering kan indeholde:
Vurdering kan være en form for feedback på både produkt og proces, men nok mere orienteret mod produktet. Det kan være en mere subjektiv syn på det- idet det er en vurdering. Eksempelvis vurdering fra ens klassekammerater/kollegaer etc., hvor de deler hvad de synes.

Hvilke tanker får du når du hører ordet "elevcentreret vurdering?":
Jeg tænker, at eleverne giver feedback  til hinanden - altså de bruger hinanden til at blive vurderet på opstillede punkter. De deler deres holdninger/meninger med hinanden.

Hvad er formålet med vurdering?:
At få andres meninger og derfra forbedre sit produkt eller processen - gennem dialog/diskussion øger det læringen.

# data[].attributes.body
(Se slides fra 09-01-2019) Det er ikke som den traditionelle skole-hjem-samtale. Ved denne form tager eleven ansvar for snakken. Det er eleven der fortæller, hvad denne person har lært og hvordan.
Fordelen ved denne form for SHS er, at det skaber et autentisk publikum for læringen. Strukturen giver ansvar et ansvar og de får en følelse af, at det er deres ansvar og deres forståelse. Vi er med for at støtte.
Eleven skal:
- Byde velkommen
- Leder samtalen
- Deler læring og mål
- Deler portefølje
- Besvarer spørgsmål

Læreren skal:
- Indfører formatet
- Lytter til elev
- Hjælper eleven, hvis denne går i stå
- Stiller spørgsmål
- Giver kun feedback, hvis det er vigtigt, og henvendt til eleven

Forælder skal:
- Lytter til elev
- Stiller spørgsmål til elev
- Stiller spørgsmål til læreren, hvis eleven ikke kan svare
- Anmoder om yderligere møde, hvis spørgsmål forbliver ubesvaret.

# data[].attributes.body
Elevcentreret vurdering: Evaluering, feedback og
refleksion sætter hjernen i gang.

# data[].attributes.body
Hvordan bruger jeg læringsmål i mit klasseværelse?
Læringsmål er for eleverne, så de kan se, hvad de skal have fokus på i den pågældende time. Vi bruger den som et værktøj, så eleverne altid kan se på tavlen, hvad de skal huske.
Hvad virker? Hvad virker ikke? Jeg har erfaret, at det er vigtigt, at læringsmålene bliver nemt overskueligt for børnene. Det kan ikke være for abstrakt, men derimod meget konkret, eksempelvis "Jeg øver mig på, at læse i makker-par" når vi har makker-læsning. Jeg synes ikke, at eleverne føler de er vigtige - men det kan også være fordi, at der ikke bliver gjort mere ud af det.

# data[].attributes.headline
30-01-2019 Tanker efter LEAPS koordinator 

# data[].attributes.subject
30-01-2019 Tanker efter LEAPS koordinator 

# data[].attributes.body
Reflektere i 10 min:
3 nye idéer:
- Vi skal virkelig passe på med det narrative omkring LEAPS, hvis vi tager noget af de andre erfaringer med.
- Jeg synes det er en fin idé, at tage det "roligt" i starten - altså vi kører all-in på LEAPS, men det betyder ikke, at vi slet ikke har genkendelige elementer i undervisningen.
- Jeg synes vores nuværende undervisning er meget genkendelig i LEAPS. Det vi mangler er nok mere fokuseret på produkterne og protokollerne.

2 spørgsmål:
- Hvordan anskaffer vi alle de remedier vi formentlig skal bruge? Det jo også dyrt...
-

1 !:
- Jeg ved ikke, hvad jeg skal skrive hernede, men synes ikke vi skal være så bange for at hoppe ud i det. Det nyt for os, det nyt for eleverne. Vi lærer det sammen på vejen.

# data[].attributes.body
Hvad ved jeg i forvejen om begrebet "deeper learnings?"
Projektbaseret læring stiller store krav til elevers evne til fx at samarbejde og have en undersøgende tilgang til problemstillinger. Det er nogle af de kompetencer, som Deeper Learning dækker over.
- https://leapsskoler.dk/deeper-learning-kompetencer/

I slutningen af første år af LEAPS, hvad vil være det essentielle ved at det lykkedes?
At alle bliver inkluderet i produkterne og læringsprocesserne - altså at alle elever får noget ud af det. Eleverne skal synes det er sjovere og spændende måde at lave undervisning på.
At vi får lært de essentielle læringsmål gennem LEAPS komponenterne.

Hvilke underliggende antydninger har mine elever muligvis?
Jo hurtigere de er færdige, jo klogere er de.

# data[].attributes.headline
Refleksioner over næste år (tænkt eksempler)

# data[].attributes.subject
Refleksioner over næste år (tænkt eksempler)

# data[].attributes.body
Når vi har fået etableret LEAPS i de kommende 1. klasser, har jeg en forestilling om, at første dag bliver meget håbefuld og spændende - både for os lærere, men især også for forældre. Jeg tror vi kan høre lyden af spændte elever, der skal gå en klasse op og elever som har glædet sig i sommerferien, til at komme tilbage til skolen. Jeg tror vi kan høre glade børn. Lidt usikkerhed og spænding for lærerne, fordi det er nyt for dem også.

Efter de første par måneder med LEAPS etableret har jeg en forestilling om, at de(n) første produkter er kommet rundt i huset. Der vil være plancher ud fra de forskellige klasser. Når eleverne og forældrene går forbi kigger de nysgerrige på de spændende produkter eller plancher som hænger. Jeg tror arbejdsmetoden stadig er under indlæring, men flere af protokollerne bliver brugt jævnligt i undervisningen, hvilket giver eleverne noget form for genkendelse.

Efter sidste skoledag i første LEAPS etableringsår - jeg sidder i bilen på vej hjem og tænker over de ting, som har gjort året succesfuldt. Jeg har en forestilling om, at der er kommet større tilslutning blandt forældre, både til arrangementerne, men også om morgen når de afleverer deres børn - de vil jo gerne se de flotte og spændende produkter. Jeg tror både børn og forældre glæder sig til, at de skal igang med LEAPS efter sommerferien eller året efter igen. Jeg tror der er en lille misundelse blandt eleverne der ikke har startet LEAPS første år, som giver en spænding for dem også. Jeg tror hus 1 ser meget mere personlig og pyntet af eleverne.

Ud fra ovenstående refleksionsopgave - hvad værdsætter jeg fra disse tre tankestreger:
- Nysgerrighed blandt elever og forældre
- Større tilslutning og arrangement/interesse blandt forældre til deres børns produkter/skolegang
- Håbefuldhed for alle involverede
- Eleverne der har startet LEAPS kan føle ejerskab overfor huset

# data[].attributes.body
Hvad vil jeg fokusere på, når vi besøger Kvaglund?
Jeg vil gerne koncentrere mig omkring struktureringen af timen - hvordan starter, går i gang og slutter de timerne. Hvordan hænger forløbet sammen og hvordan sikrer de, at få læringkompetencerne med?
Derudover vil jeg gerne fokusere på differentieringen i undervisningen/forløb - altså hvordan eleverne uanset formåen får opfyldt læringsmålene.