# data[].attributes.body
TV-film från 1980-talet om hur ett kärnvapenkrig skulle bli. Skrämde skiten ur 14-årige Fredrik.

# data[].attributes.body
(Verifierad av Fredrik!)

# data[].attributes.body
(PP punkt 5 - 6)

# data[].attributes.attachment_link.title
"Kalla kriget": Kärnvapen, proxykrig, rymden och idrott

# data[].attributes.body
(PP punkt 8)

# data[].attributes.headline
Be din personliga AI-hjälpare förklara här:

# data[].attributes.subject
Be din personliga AI-hjälpare förklara här:

# data[].attributes.attachment_link.description
Gratis AI för skolor: Enklare förklarat - Jag ger dig anpassade eller enkla förklaringar till vad du vill ha, anpassade efter din årskurs/ålder…

# data[].attributes.body
PP punkt 7

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Snabbkoll på historien: Andra världskriget | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Özz Nûjen går metodiskt igenom bakgrunden till andra världskriget, hur kriget startade, fortskred, och hur det gick till slut.

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Snabbkoll på historien: Kalla kriget | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Varför blev det ett kallt krig? Vad betyder det egentligen? Och hur tog det slut? Özz Nûjen förklarar.

# data[].attributes.headline
6. Reformer i Sverige under Kalla kriget

# data[].attributes.subject
6. Reformer i Sverige under Kalla kriget

# data[].attributes.body
(Eddies uppgift)

# data[].attributes.body
Historieätarna

# data[].attributes.attachment_link.title
Historieätarna  S01E06 - Beredskapstiden

# data[].attributes.body
(Se hela sidan 7 där rubriken "Det som inte rapporterades" finns högst upp.)

# data[].attributes.body
(Eddies uppgift)

# data[].attributes.body
(PP punkt 4)

# data[].attributes.body
(PP punkt 1- 3)

# data[].attributes.body
TV-serie

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur var det att leva i Sverige under andra världskriget? Hur påverkades människor av allt som skedde så nära inpå? I år är det 80 år sedan kriget tog slut och SVT bad svenska folket skicka in sina minnen: brev, filmer, fotografier och dagböcker. Det kom in flera tusen svar från hela landet och det blev en berättelse i fem delar om Sverige och kriget.

# data[].attributes.headline
Analyskort: Analysfrågor 2VK och Kalla kriget

# data[].attributes.subject
Analyskort: Analysfrågor 2VK och Kalla kriget

# data[].attributes.body
PP punkt 8

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Till innehåll

Från dröm till terror, avsnitt 10: Propaganda

Vill du använda filmen i undervisning?

Beställ dokumentären som DVD

Från dröm till terror är en film för klassrummet som i 16 fristående avsnitt utforskar de brott mot mänskligheten som begåtts av kommunistiska regimer i Sovjet, Kina och Kambodja.

Pris: 50 kr (Porto tillkommer)

Lägg i varukorg

Relaterat

Från dröm till terror

Del 1 av 16 "Från dröm till terror - en film om kommunistiska regimers brott mot mänskligheten".

Vittnesmål från kommunistiska regimers brott mot mänskligheten

Här hittar du vittnesmål från personer som berättar om sina erfarenheter från olika kommunistiska regimer.

Brott mot mänskligheten under kommunistiska regimer

Faktaskriften "Brott mot mänskligheten under kommunistiska regimer" är en genomgång av de grövsta brotten som begicks i Sovjet, Kina och Kambodja under åren 1917-1989.

# data[].attributes.attachment_link.title
Från dröm till terror, avsnitt 10: Propaganda - Forum för levande historia

# data[].attributes.attachment_link.description
Från dröm till terror, avsnitt 10: Propaganda.

# data[].attributes.body
Fredriks Powerpoint

# data[].attributes.body
PP punkt 7

# data[].attributes.body
PP punkt 5 - 6

# data[].attributes.body
Se instruktionsfilm -->

# data[].attributes.attachment_link.title
Snabbkoll på historien: Kalla kriget | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Varför blev det ett kallt krig? Vad betyder det egentligen? Och hur tog det slut? Özz Nûjen förklarar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Säsong 1: 3. Första människan på månen Säsong 1 - Avsnitt 3. Första människan på månen

Publiceras: Tis 28 nov Tis 28 nov 20:55 * 3 min

På 1960-talet handlar allt om att få upp den första människan till månen. Men rymdkapplöpningen mellan stormakterna är inte jämn - Sovjetunionen leder med 4-0. Hur ska USA komma ikapp och vinna den prestigefyllda kampen om rymden?

På 1960-talet handlar allt om att få upp den första människan till månen. Men rymdkapplöpningen mellan stormakterna är inte jämn - Sovjetunionen leder med 4-0. Hur ska USA komma ikapp och vinna den prestigefyllda kampen om rymden?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.title
Världens historia på tre minuter - 12. Järnridån

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter andra världskriget delades stora delar av världen in i två ideologier: en som såg Sovjetunionen som den stora befriaren, och en som lutade sig mot de allierade ländernas ideologi - den liberala demokratin.

# data[].attributes.body
(Film på engelska)

# data[].attributes.attachment_link.title
Walled in: The inner German border | DW English

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Berlinmuren, östtysk gränsmur mellan Västberlin och Östberlin, påbörjad 13 augusti 1961 då gränsen stängdes helt. Berlinmuren, som var 43,1 km lång, byggdes om och förstärktes flera gånger för att effektivt kunna hindra flyktingar från öst att ta sig till väst. Den kompletterades med ytterligare en mur och med minfält, taggtråd och höga bevakningstorn mellan murarna. Inklusive den yttre ringen som omgärdade de

Medverkande

# data[].attributes.attachment_link.description
Berlinmuren, östtysk gränsmur mellan Västberlin och Östberlin, påbörjad 13 augusti 1961 då gränsen stängdes helt. Berlinmuren, som var 43,1 km lång, byggdes om och förstärktes flera gånger för att effektivt kunna hindra flyktingar från öst att ta sig till väst. Den kompletterades med ytterligare en mur och med minfält, taggtråd och höga bevakningstorn mellan murarna.

# data[].attributes.headline
Livet i Sverige under "beredskaps-tiden"

# data[].attributes.subject
Livet i Sverige under "beredskaps-tiden"

# data[].attributes.body
PP punkt 4

# data[].attributes.headline
Livet i Sverige under "beredskaps-tiden"

# data[].attributes.subject
Livet i Sverige under "beredskaps-tiden"

# data[].attributes.body
PP punkt 4

# data[].attributes.body
PP punkt 4

# data[].attributes.body
(Inga avsnitt tillgängliga för närvarande)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.title
Det kalla idrottskriget - sportens politiska spel

# data[].attributes.attachment_link.description
Under det 40 år långa Kalla Kriget som följde i andra världskrigets spår blev sport en symbol i den globala maktkampen mellan supermakterna. Idrottsscenen blev under Kalla Kriget också den främsta arenan för tydliga budskap till omvärlden i takt med tv:s utveckling.

# data[].attributes.headline
Animerat om Tunnel 57 under Berlin-muren

# data[].attributes.subject
Animerat om Tunnel 57 under Berlin-muren

# data[].attributes.attachment_link.title
The Great Escape beneath the Berlin wall (1964)

# data[].attributes.headline
Flykten från DDR - Fakta om riktiga flykten

# data[].attributes.subject
Flykten från DDR - Fakta om riktiga flykten

# data[].attributes.body
(På engelska)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Escape from the former East Germany by hot air balloon

It is now many years since we left East Germany in our homemade hot air balloon. Much has changed since then and East Germany has ceased to exist.

However, many things from this period seem to have been forgotten in the meantime and there are many young people who are either not familiar with this period or are simply too young to remember it.

I have therefore decided to tell the story of our escape on this website.

Some will now ask the question "why am I doing this now, after such a long time?". I can answer this question readily: in the last few years I have read much about our escape and seen it reported extensively on television and through the radio. It was recently the 30th anniversary of our escape and the Berlin Wall fell 20 years ago.

Irrespective of whether one lived through this period or not, we should not allow it to fade into obscurity because these 40 years represent both a significant part of our own past and also the history of Germany.

Günter Wetzel

(Die glorreichen 10
Die größten Wagnisse der Geschichte)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ballonflucht | Die Geschichte über die Flucht aus der DDR mit einem Heißluftballon

# data[].attributes.attachment_link.description
It is now many years since we left East Germany in our homemade hot air balloon. Much has changed since then and East Germany has ceased to exist. However, many things from this period seem to have been forgotten in the meantime and there are many young people who are either not familiar with this period or are simply too young to remember it.

# data[].attributes.body
Instruktionsfilm till <--- inlämning 5

# data[].attributes.attachment_link.title
Greenscreen med appen iMovie på iPad eller iPhone

# data[].attributes.body
OBS! Fredrik kommer INTE att vara med under niornas projekt detta år. (Behöver du hjälp får du skriva till Fredrik på Teams.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Fredrik genomgång av att sortera människor (i Sverige under 2vk)

# data[].attributes.body
(PP punkt 1 & 3)

# data[].attributes.body
(PP punkt 2)

# data[].attributes.headline
Begreppa - bra förklarande filmer om Kalla kriget 

# data[].attributes.subject
Begreppa - bra förklarande filmer om Kalla kriget 

# data[].attributes.headline
Binogi - bra förklarande filmer om Kalla kriget

# data[].attributes.subject
Binogi - bra förklarande filmer om Kalla kriget

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Februari 1945. Andra världskriget närmar sig sitt slut. De allierade är övertygade om seger. Ledarna för de tre mäktigaste allierade länderna är USA:s president Roosevelt, Storbritanniens premiärminister Churchill, och sovjetledaren Stalin. Mellan den 4 och 11 februari möts de "tre stora" nära Jalta på Krim, för att diskutera hur Europa ska se ut efter kriget.

Roosevelt vill att Sovjetunionen ska delta i en nybildad fredsbevarande organisation, Förenta nationerna. Och han vill ha sovjetiskt stöd i det pågående kriget i Stilla havet mot Japan. Churchill vill ha fria och rättvisa val som ska leda till demokratiska regeringar i Central- och Östeuropa, särskilt i Polen. Stalin, å andra sidan, vill ha sovjetisk kontroll, en "intressesfär", i Central- och Östeuropa, med början i Polen. Stalin anser att det skulle skapa en buffertzon mellan hans kommunistregim och den kapitalistiska världen i väst.

Det är tydligt att det finns motstridiga intressen ... Trots det präglas förhandlingarna av vänlighet och samarbetsvilja. Ledarna är överens om att Nazityskland måste kapitulera villkorslöst. Därefter ska det delas in i fyra olika zoner, som kontrolleras av USA, Storbritannien, Frankrike, och Sovjetunionen. Polen ska omorganiseras under en tillfällig kommunistisk regering.

Stalin lovar att snart tillåta fria val där. Sovjetunionen ska ansluta sig till FN. Där ska de få samma rätt att stoppa organisationens beslut, - lägga veto - som USA och Storbritannien. Och Sovjetunionen ska gå in i stillahavskriget mot Japan inom två till tre månader efter att Tyskland besegrats. Alla är nöjda med planerna.

Åtminstone verkar det så ... Strax efter konferensen blir det tydligt att Stalin inte har för avsikt att hålla sina löften om politisk frihet i Polen. Sovjetiska trupper krossar motståndarna till kommunistregeringen. Stalin planerar en säker seger för kommunisterna i kommande val, för att säkra Polen som den första staten i hans sovjetiska intressesfär. Den 7 maj 1945 kapitulerar Tyskland.

Två månader senare, bara en dag innan de "tre stora" ska träffas igen, testar amerikanska forskare i hemlighet världens första atombomb. Testet är en succé. USA kan nu förstöra stora landområden på bara några sekunder. De tre stora möts igen mellan den 17 juli och den 2 augusti i Potsdam, i Tyskland. Den här gången har USA:s nya president, Truman, ersatt Roosevelt, och halvvägs genom konferensen ersätts Churchill av Attlee, som är ny brittisk premiärminister.

Ledarna bekräftar planerna på att avväpna och demilitarisera Tyskland, och att dela upp landet i de fyra ockupationszoner som bestämts i Jalta. Däremot kommer de inte överens om exakt var zonernas gränser ska gå. Dessutom motsätter sig Stalin fortfarande fria val i Östeuropa. Läget är spänt. Särskilt Truman är fast besluten att inte ge efter för Stalin.

Några dagar in i konferensen tar Truman Stalin åt sidan. Han berättar att USA har utvecklat ett "nytt vapen med ovanligt destruktiv kraft", som ska användas mot Japan om de inte kapitulerar. Truman hoppas att avslöjandet ska skrämma Stalin, och få honom att backa i förhandlingarna. Men Stalin är inte förvånad. Sovjetiska spioner har informerat honom i detalj om USA:s atomvapenprogram.

I enlighet med jaltaavtalet är Sovjetunionen på väg att gå in i stillahavskriget. De planerar att invadera Japan den 15 augusti. Men den 6 och 9 augusti släpper USA två atombomber över Japan. Mer än 100 000 människor dödas omedelbart. Den här dödliga demonstrationen ger ett tydligt budskap till Stalin och till världen: allt samarbete med Sovjetunionen är över.

# data[].attributes.attachment_link.title
Historia - Andra världskrigets slut och Europas delning

# data[].attributes.attachment_link.description
Februari 1945. Andra världskriget närmar sig sitt slut. De allierade är övertygade om seger. Ledarna för de tre mäktigaste allierade länderna är USA:s president Roosevelt, Storbritanniens premiärminister Churchill, och sovjetledaren Stalin. Mellan den 4 och 11 februari möts de "tre stora" nära Jalta på Krim, för att diskutera hur Europa ska se ut efter kriget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1919. Ett fredsavtal skrivs på i Versaille som avslutar första världskriget. I avtalet bestäms att länderna som startade kriget, Tyskland tillsammans med Österrike-Ungern och Turkiet måste lämna ifrån sig landområden. Kuststaden Danzig, blir en egen liten stat- Den fria staden Danzig. Och Tyskland har inte längre kontakt med östra Preussen.

I väst förlorar Tyskland också ett av sina viktigaste industriområden: Rhenlandet. Det ockuperas av vinnarna i kriget. I sydväst måste Tyskland också överlämna det kolrika Saarområdet. Det ska skötas - förvaltas - av Nationernas Förbund, en tidig version av FN. Och Frankrike får alla pengarna från kolet . 1935.

Rhenlandet ges till slut tillbaka till Tyskland, men de är då förbjudna att ha militärer där- Rhenlandet ska vara en demilitariserad zon. Invånarna i Saarområdet får nu rösta om de vill tillhöra Frankrike eller Tyskland. Över 90 procent väljer Tyskland. Nu får Tyskland tillbaka Saar. Omröstningen är en succé för Hitler.

Hitler har lovat att Tyskland ska bli mäktigt och större: tyskarna ska få mer frihet och plats! Hitler kallar det Lebensraum. Hitler har, fast han inte får, byggt upp en enorm krigsmakt. Nu ska den användas. Den 7 mars går tyska trupper in i Rhenlandet, in i den demilitariserade zonen.

Storbritannien och Frankrike protesterar, och en vill undvika krig... och Rhenlandet tillhör faktiskt Tyskland.... De väljer att inte strida mot Hitler.... 1938 kräver Hitler att hans hemland Österrike ska bli tyskt. Österrikes regeringschef , kanslern Kurt Schuschnigg vill att Österrikes befolkning ska rösta om det. Hitler vill inte att de röstar.

Han hotar att invadera Österrike. Schuschnigg avgår. Nästa dag går tyska trupper över gränsen och tar, annekterar Österrike. På tyska kallas händelsen: Anschluss. Storbritannien och Frankrike protesterar, men gör ingenting.

Hitler är inte nöjd. I Tjeckoslovakien, i området Sudetlandet, är en stor minoritet av befolkningen tyskar, Hitler uppmanar sudettyskarna att kräva självständighet, och förbereder ett krig mot Tjeckoslovakien. Tjeckoslovakien har ett förbund, en allians med Frankrike och Storbritannien och ber dem om hjälp. Storbritanniens premiärminister Neville Chamberlain reser för att förhandla med Hitler. Men för att bevara freden så går han med på Hitlers krav att Tyskland ska få Sudetlandet.

Storbritannien övertalar Frankrike att gå med på det. Tillsammans övertalar de Tjeckoslovakien att också gå med på det Hitler är ändå inte nöjd. Han vill ha mer av Tjeckoslovakien. Än en gång reser Chamberlain till Tyskland för att förhandla. Den här gången följer Frankrikes premiärminister Édouard Daladier med.

Hitler har också med sig sin allierade, Mussolini från Italien. Frankrike har lovat att försvara Tjeckoslovakien. Men ändå går Frankrike och Storbritannien med på Hitlers krav; de vill inte ha krig. De signerar vad som kommer att kallas Münchenöverenskommelsen. Tjeckoslovakiens president Edvard Beneš är inte inbjuden.

Men får reda på efter mötet, att han förlorat nästan hela sitt land. [...] Hitler lovar nu att inte kräva mer land i Europa. Tillbaka i Storbritannien säger Chamberlain: "Mina vänner, för andra gången i vår historia återvänder en brittisk premiärminister från Tyskland och har med sig en fred med ära. Jag tror att detta innebär fred för vår tid...." Men snart kräver Hitler mer: Memel i Litauen och Gdansk, plus landkorridoren genom Polen- mellan Tyskland och Ostpreussen. Hitlers nya krav bryter mot Münchenöverenskommelsen. Det är tydligt att Hitler inte bryr sig om avtal.

Chamberlain bestämmer sig för att inte längre bara se på när Hitler erövrar bit för bit av Europa. Han lovar Polen att Storbritannien kommer att hjälpa dem att försvara sina gränser, om Tyskland anfaller.

# data[].attributes.attachment_link.title
Historia - Nazisternas krav på "Lebensraum" (livsrum)

# data[].attributes.attachment_link.description
1919. Ett fredsavtal skrivs på i Versaille som avslutar första världskriget. I avtalet bestäms att länderna som startade kriget, Tyskland tillsammans med Österrike-Ungern och Turkiet måste lämna ifrån sig landområden. Kuststaden Danzig, blir en egen liten stat- Den fria staden Danzig. Och Tyskland har inte längre kontakt med östra Preussen.

# data[].attributes.headline
Begreppa - bra förklarande filmer om 2vk

# data[].attributes.subject
Begreppa - bra förklarande filmer om 2vk

# data[].attributes.headline
"Jag flydde från Öst-tyskland till Sverige"

# data[].attributes.subject
"Jag flydde från Öst-tyskland till Sverige"

# data[].attributes.body
Kortfilm

# data[].attributes.attachment_link.description
En kortdokumentär om Joachim Seltman som växte upp i DDR under 1950- och 60-talet, och som flydde till Sverige. Till filmen finns faktatexter om DDR och klassrumsövningar anpassade för årskurs 7-9 och gymnasiet.

# data[].attributes.body
(Inga avsnitt tillgängliga för närvarande.)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Det kalla kriget har skildrats från olika håll genom historien. Här är genomgången av hur det började från andra världskrigets slut, berättad av historiker Bo Eriksson.

# data[].attributes.headline
V. 47: Radio-program: Vipeholm och barnen

# data[].attributes.subject
V. 47: Radio-program: Vipeholm och barnen

# data[].attributes.body
(Radio-dokumentär, lyssna på del 2 av 5)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En enig Svensk riksdag röstade igenom att folksjukdomen karies måste utredas och bekämpas. Medicinalstyrelsen fick i uppdrag att ta reda på vad som orsakar karies och hur tänderna kan skyddas.

På fyrtiotalet och in på femtiotalet utfördes experiment på Vipeholmsanstalten i Lund, på de intagnas tänder. Genom alla år har forskare bakom kariesexperimentet försvarat det de gjorde, men vad de inte berättade, när resultaten presenterades i slutrapporten, var att experimenten även utförts på barn.

Nu träder offren för Vipeholmsexperimenten fram, människorna bakom forskarnas och tandläkarnas anonyma koder.

Reporter: Randi Mossige-Norheim

Serien är ett samarbete mellan Ekot och P1 Dokumentär.

Research: Magnus Arvidson, Thomas Kanger och Randi Mossige-Norheim.

Slutmix: Nima Shams.

Producent: Magnus Arvidson.

Vipeholmsanstalten är en serie i fem avsnitt från 2020.
Har du tips om Kariesexperimentet på Vipeholm? Kontakta Randi Mossige-Norheim här!

# data[].attributes.attachment_link.title
Del 2/5. Vipeholmsanstalten - Kariesexperimentet och barnen - P1 Dokumentär

# data[].attributes.attachment_link.description
En enig Svensk riksdag röstade igenom att folksjukdomen karies måste utredas och bekämpas. Medicinalstyrelsen fick i uppdrag att ta reda på vad som orsakar karies och hur tänderna kan skyddas. På fyrtiotalet och in på femtiotalet utfördes experiment på Vipeholmsanstalten i Lund, på de intagnas tänder.

# data[].attributes.body
Länkar om 2VK

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Texten är skriven av fil dr. Ingela Karlsson 2008-2009. Texten är senast uppdaterad/redigerad 2022-02-22.

REFERENSER (för alla sidor under rubriken Fakta om Förintelsen)

Yehuda Bauer,(2001), A History of The Holocaust. New York.

Friedemann Bedürftig (2007), Tredje riket från uppgång till fall. Stockholm.

Janrense Boonstra, Hans Jansen & Joke Kniesmeyer (1991), Antisemitismen. En historisk skildring i ord och bild. Stockholm.

Joseph Borkin (1978), Hitler & IG Farben. En skildring av alliansen mellan den tyska krigsmakten och den multinationella kemijätten. Stockholm.

Stéphande Bruchfeld & Paul A. Levine (1998), ...om detta må ni berätta... En bok om Förintelsen i Europa 1933-1945. Forum för levande historia, Stockholm.

Stéphane Bruchfeld, "Rikskristallnatten" i historien. Tal vid minnesstund den 9 november 2006 arrangerad av Svenska kommittén mot antisemitism.

Bjarte Bruland (1995), Forsøket på å tilintetgjøre de norske jødene. Hovedoppgave i historie, universitetet i Bergen.

Lucy S. Dawidowics (1990), The War against the Jews 1933-1945. Suffolk.

Deborah Dwork & Robert Jan von Pelt (2003), Holocaust. A history. New York.

Saul Friedländer (2011), Förföljelsens år 1933-39. Tredje riket och judarna, del I. Stockholm.

Saul Friedländer (2011), Utrotningens år 1939-45. Tredje riket och judarna, del II. Stockholm.

Peter Hayes (1987), Industry and ideology. IG Farben in the Nazi era. Cambridge.

Magnus Hermansson-Adler & Christer Mattsson (2009), Till Förintelsens minnesplatser i Polen - En resehandledning med syfte att vägleda och inspirera. Forum för levande historia, Stockholm.

Raul Hillberg (1963), Hur de europeiska judarna förintades. Stockholm.

Stig Jonasson (1990), Nazismen i dokument. Stockholm.

Ian Kershaw (2008), Hitler. En biografi. Stockholm.

Hans Kirchoff (2005), Et menneske uden pas er ikke noget menneske. Odense.

Leo Kramár (2000), Rasismens ideologer. Från Gobineau till Hitler. Stockholm.

Hans Lindberg (1973), Svensk flyktingpolitik under internationellt tryck 1936-1941. Stockholm.

Ingrid Lomfors (1996), Förlorad barndom - återvunnet liv. De judiska flyktingbarnen från Nazityskland. Göteborg.

Thomas Magnusson & Jörgen Weibull (1986), Tragedins andra del, Bonniers världshistoria del 17. Stockholm.

Sven Nordlund (2009), Affärer som vanligt. Ariseringen i Sverige 1933-1945. Lund.

Norges Offentlige Utredninger 1997:22, Inndragning av jødisk eiendom i Norge under den 2. verdenskrig. Oslo.

Kristian Ottosen (1989), Natt og tåke. Historien om Natzweiler-fangene. Oslo.

Kristian Ottosen (1995), Kvinneleiren. Historien om Ravensbrück-fangene. Oslo.

Kristian Ottosen (1995) Nordmenn i fangenskap 1940-1945. Oslo.

Laurence Rees (2007), Auschwitz. Den slutgiltiga lösningen. Stockholm.

Cesare Salmaggi & Alfredo Pallavisini (1986), Andra världskriget dag för dag på alla fronter. Stockholm.

Ben Shephard (2005), Befrielsen av Bergen-Belsen. Lund.

William L. Shirer (1998), Det Tredje rikets uppgång och fall. Det nazistiska Tysklands historia. Stockholm.

Hans Sode-Madsen (2003), "Theresienstadt og de danske jøder" i I Hitler-Tysklands skygge. Dramaet om de danske jøder 1933-1945, red. Hans Sode-Madsen. Aschehoug.

Hans Sode-Madsen (2005), Reddet fra Hitlers helvede. Danmark og De Hvide Busser 1941-1945. Aschehoug.

Ingvar Svanberg & Mattias Tydén (2005), Sverige och Förintelsen. Debatt och dokument om Europas judar 1933-1945. Stockholm.

# data[].attributes.attachment_link.description
1939-1945Andra världskriget bröt ut när Tyskland anföll Polen den 1 september 1939. Två dagar senare, den 3 september, förklarade Storbritannien och Frankrike krig mot Tyskland.Under åren 1940-1941 utvidgades kriget till större delen av Europa. Många europeiska länder blev anfallna av tyska trupper, medan andra allierade sig med Tyskland.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Andra världskriget (1939-1945) är den hittills mest omfattande och blodigaste konflikten i människans historia. Under kriget miste mellan 50 och 60 miljoner människor livet, varav ca 13 miljoner i Förintelsen.
Andra världskriget omfattade flera små och stora konflikter som utkämpades på olika ställen i världen. På den ena sidan stod axelmakterna som i första hand bestod av Tyskland, Italien och Japan. Den andra sidan utgjordes av de allierade som framförallt var Storbritannien, Frankrike, Sovjetunionen och USA.

Upptakten till Förintelsen

I Tyskland kunde mellankrigstidens Adolf Hitler utnyttja lågkonjunkturen till att stärka sin makt. Han vände sig till de ekonomiskt utsatta grupperna i det tyska samhället och lade skulden på syndabockar istället för att peka på lågkonjunkturen. I den nazistiska valpropagandan utnyttjades också den utbredda kommunistskräcken. Adolf Hitler framställdes som räddaren och det enda alternativet framför kommunisterna.

# data[].attributes.attachment_link.description
Andra världskriget (1939-1945) är den hittills mest omfattande och blodigaste konflikten i människans historia. Under kriget miste mellan 50 och 60 miljoner människor livet, varav ca 13 miljoner i Förintelsen. Andra världskriget omfattade flera små och stora konflikter som utkämpades på olika ställen i världen.

# data[].attributes.headline
Var det Winston Churchill som räddade världen från nazismen?

# data[].attributes.subject
Var det Winston Churchill som räddade världen från nazismen?

# data[].attributes.body
Döm själv. (Filmklipp)

# data[].attributes.attachment_link.title
Churchill: The Man Who Saved the Free World | 5 Minute Video

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dramadokumentär av Olle Häger och Hans Villius om Midsommarkrisen 1941

1 tim 6 min

Dramadokumentär av Olle Häger och Hans Villius om Midsommarkrisen 1941

Kan bara ses i Sverige

Dramadokumentär av Olle Häger och Hans Villius om Midsommarkrisen 1941. Natten till den 22 juni gick Tyskland till anfall mot Sovjet. Samma morgon krävde Nazityskland att få transitera en stridande tysk division från Norge till Finland - på svensk järnväg. I rollerna: Ernst-Hugo Järegård, Sven Lindberg, Helge Skoog, Lars-Erik Berenett, m.fl.

Lägg till i Min lista

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Dramadokumentär av Olle Häger och Hans Villius om Midsommarkrisen 1941. Natten till den 22 juni gick Tyskland till anfall mot Sovjet. Samma morgon krävde Nazityskland att få transitera en stridande tysk division från Norge till Finland - på svensk järnväg. I rollerna: Ernst-Hugo Järegård, Sven Lindberg, Helge Skoog, Lars-Erik Berenett, m.fl.

# data[].attributes.body
Videoklipp

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.headline
Om romantik över järnridån i idrotts-världen 

# data[].attributes.subject
Om romantik över järnridån i idrotts-världen 

# data[].attributes.body
Radiosporten Dokumentär

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historien tar sin början i Melbourne under OS 1956 - i skuggan av Kalla kriget. Det var första gången som länder bojkottade OS av politiska skäl. Dels på grund av Suezkrisen och dels med anledning av den krossade Ungernrevolten, bara dagar före invigningen.

Både Harold Connolly och Olga Fikotova tog OS-guld i friidrotten. Inte visste de då att det var någonting annat som skulle skapa de stora rubrikerna.

Allt började med ett glädjeskutt nerför en trappa; en klumpig landning och en krock med en "förbjuden" amerikan. Men Olga levde ett liv bakom järnridån, i en sovjetisk satellitstat. Bara att prata med "fascisten" Harold var ett svek, enligt den tjeckoslovakiska OS-ledningen.

Dokumentären är gjord av Susanna Andrén, våren 2020.

Övriga röster: Hanna Andersson och Daniel Klaar.

Slutmix: Lotta Linde-Rahr

# data[].attributes.attachment_link.title
När Olga mötte Harold - en olympisk kärlekshistoria - Radiosporten Dokumentär

# data[].attributes.attachment_link.description
Historien tar sin början i Melbourne under OS 1956 - i skuggan av Kalla kriget. Det var första gången som länder bojkottade OS av politiska skäl. Dels på grund av Suezkrisen och dels med anledning av den krossade Ungernrevolten, bara dagar före invigningen. Både Harold Connolly och Olga Fikotova tog OS-guld i friidrotten.

# data[].attributes.body
Filmserie om kommunismen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Till innehåll

Från dröm till terror avsnitt 1: Intro

Vill du använda filmen i undervisning?

Beställ dokumentären som DVD

Från dröm till terror är en film för klassrummet som i 16 fristående avsnitt utforskar de brott mot mänskligheten som begåtts av kommunistiska regimer i Sovjet, Kina och Kambodja.

Pris: 50 kr (Porto tillkommer)

Lägg i varukorg

Relaterat

Från dröm till terror

Del 1 av 16 "Från dröm till terror - en film om kommunistiska regimers brott mot mänskligheten".

Vittnesmål från kommunistiska regimers brott mot mänskligheten

Här hittar du vittnesmål från personer som berättar om sina erfarenheter från olika kommunistiska regimer.

Brott mot mänskligheten under kommunistiska regimer

Faktaskriften "Brott mot mänskligheten under kommunistiska regimer" är en genomgång av de grövsta brotten som begicks i Sovjet, Kina och Kambodja under åren 1917-1989.

# data[].attributes.attachment_link.title
Från dröm till terror, avsnitt 1: Intro - Forum för levande historia

# data[].attributes.attachment_link.description
Från dröm till terror avsnitt 1: Introduktion

# data[].attributes.body
Bra länksamling. Skriv det du letar efter i sökrutan.

# data[].attributes.attachment_link.description
SO-rummet är en gratis digital lärresurs och en länkportal med granskade SO-länkar för skolans samhällsorienterade ämnen: historia, geografi, religionskunskap och samhällskunskap.

# data[].attributes.body
Film

# data[].attributes.body
Film

# data[].attributes.body
Film

# data[].attributes.body
För att träna och lära. Showbiekod: EP68A8

# data[].attributes.body
Detta avsnitt visade Fredrik i skolan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Berlinmurens fall, del 2 av 2 - Dokumentrfilm

# data[].attributes.body
(Fredrik visade del 2 ->)

# data[].attributes.attachment_link.title
Berlinmurens fall, del 1 av 2 - Dokumentrfilm

# data[].attributes.body
Kort dokumentär-klipp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tysklands flagga

Varför hissar man just denna flagga?

Flaggan har sina rötter i händelser som ägde rum i dåtidens tyska stater kring mitten av 1800-talet. Även då försökte man ena det hopplöst splittrade Tyskland. 1848 var det var revolution i Europa och revolutionärerna var också nationalister. De ville göra sig av med den gamla feodala ordningen i Tyskland. De ville avsätta alla prinsar, hertigar och kungar och skapa en enad tysk republik. Demokrati och jämlikhet var mottot. Man var inspirerad av den franska revolutionen 60 år tidigare, "frihet, jämlikhet och broderskap" ropade man på Berlins gator. Den svart-röd-gula flaggan blev deras symbol.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kommunistregimernas fall i Central- och Östeuropa 1989-1991

# data[].attributes.attachment_link.description
Tysklands flagga Varför hissar man just denna flagga? Flaggan har sina rötter i händelser som ägde rum i dåtidens tyska stater kring mitten av 1800-talet. Även då försökte man ena det hopplöst splittrade Tyskland. 1848 var det var revolution i Europa och revolutionärerna var också nationalister.

# data[].attributes.body
(Filmklipp)

# data[].attributes.attachment_link.title
The rise and fall of the Berlin Wall - Konrad H. Jarausch

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Några av de värsta brotten mot mänskligheten i modern tid har begåtts av de kommunistiska regimerna i Sovjet, Kina och Kambodja. Terrorn riktades ofta mot den egna befolkningen, till och med mot de egna partimedlemmarna. Man kunde anklagas för att vara klassfiende, spion eller kontrarevolutionär. Straffen kunde vara deportation, tortyr eller avrättningar.

Länkar till material om Kommunistiska regimers brott mot mänskligheten

Filmer om Kommunistiska regimers brott mot mänskligheten

# data[].attributes.attachment_link.title
Kommunistiska regimers brott mot mänskligheten

# data[].attributes.attachment_link.description
Några av de värsta brotten mot mänskligheten i modern tid har begåtts av de kommunistiska regimerna i Sovjet, Kina och Kambodja. Terrorn riktades ofta mot den egna befolkningen, till och med mot de egna partimedlemmarna. Man kunde anklagas för att vara klassfiende, spion eller kontrarevolutionär. Straffen kunde vara deportation, tortyr eller avrättningar.

# data[].attributes.body
(Radioprogram,
79 min.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Järnridån som föll - Berlinmuren 20 år - P3 Dokumentär

# data[].attributes.attachment_link.description
Den 13 augusti 1961 stängdes gränsen runt Västberlin och taggtråden rullades ut. Kalla kriget rasade och Berlinmuren restes. Muren skiljde vänner, familjer ...

# data[].attributes.body
Klicka på bilden för mer info.

# data[].attributes.body
("PP")

# data[].attributes.body
För att visa kunskaper och tankar. Showbiekod: EP68A8 Inlämning senast fredag 23/1 kl. 16.00.

(OBS! Inlämningsuppgifter 1 - 3: Sista inlämningsdag fredag 21 nov., alltså sista dagen på projektveckan.)

# data[].attributes.body
Pedagogisk planering, Powerpoints m.m.