# data[].attributes.headline
1. csoport: Hol lakunk? - A Kárpát medence települései

# data[].attributes.subject
1. csoport: Hol lakunk? - A Kárpát medence települései

# data[].attributes.body
A honfoglalást követően őseink életmódja megváltozott. A nomád (vándorló) állattartást a letelepült (helyhez kötött) földművelő-állattartó életmód váltotta fel. Ezzel együtt járt a falvak kialakulása.

1. Mutassátok be történelmi ismereteitek és a gyűjtőmunka alapján, hogy mely természeti és társadalmi-gazdasági tényezők hatottak kedvezően a települések létrejöttére! Mutassatok be konkrét településpéldákat is!

https://drive.google.com/file/d/1vmKX0SDnJEQDAPMxZDbLFxjHr-2mjVCX/view?usp=sharing

2. Milyen általános kapcsolat van a domborzat, valamint a települések száma, területe és lélekszáma között?

3. A települések létrejöttének egyik legfontosabb feltétele a vásártartás lehetősége. Nem véletlenül szerepel több Kárpát-medencei település nevében is a vásár szó. Hol alakultak ki vásárok? Keressetek olyan városokat a lenti térképen, amelyek:
- folyók gázlóinál:
- természetföldrajzi területek határán:
- fontos útvonalak mentén:
alakultak ki.

# data[].attributes.headline
2. csoport: A föld művelése - a mezőgazdaság

# data[].attributes.subject
2. csoport: A föld művelése - a mezőgazdaság

# data[].attributes.body
A Kárpát-medence alföldjeinek tápanyagokban gazdag, jó minőségű talajai (pl. mezőségi talaj, barna erdőtalaj) vannak. A medencében a napsütéses órák száma magas, a csapadék mennyisége általában elegendő (vagy öntözéssel pótolható). A természeti adottságok tehát alapvetően jó lehetőségeket biztosítanak a növénytermesztés (szántóföldi növények, zöldségfélék, gyümölcsök) számára.

1. Mutassátok be, hogy az egyes nagytájak milyen lehetőségeket adnak a mezőgazdasági termelésre!

Melyek a domborzati, éghajlati és vízrajzi jellemzőik?
Erdélyi-medence:
Dunántúli-középhegység:
Északnyugati-Kárpátok:

Ezek közül melyek kedveznek valamely mezőgazdasági tevékenységnek?

2. Nézzetek utána, mely ősi háziállatfajták tenyésztése indult újra a Kárpát-medencében! Mi a „népszerűségük” oka?

3. A Kárpát-medence egyik legfontosabb gabonaféléje a kukorica. Mely állat tartása jellemző kukoricatermő vidékeken?

# data[].attributes.body
A hegységkeret felől érkező folyók egykoron tavasszal és kora nyáron hatalmas területeket öntöttek el. Ez nemcsak a lakosságot fenyegette, hanem a földművelést is akadályozta.

1. Mikor kezdődtek el a folyószabályozások Magyarországon? Mely történelmi személyek nevét tudjátok a folyószabályozásokhoz kapcsolni?

2. Mik az erdőirtás okai? Milyen szempontból, kinek előnyös?
https://tqconsulting.hu/erdoirtas-okok-kovetkezmenyek/

3. Az erdőirtásnak milyen következményei lehetnek egy hegységben, és milyen egy medencében?

# data[].attributes.headline
4. csoport: Bányászat és környezetkárosodás

# data[].attributes.subject
4. csoport: Bányászat és környezetkárosodás

# data[].attributes.body
A hegységek számtalan ásványkincset rejtenek. Bányászatuk más-más területen, de évszázadok óta folyik. Ha a kitermelés helyszínén szennyező anyag kerül a felszíni vagy a felszín alatti vizekbe, a folyók azt továbbszállítják a medence mélyebben fekvő területei felé. Így nemcsak a bánya közvetlen környezete, hanem a több száz kilométer távolságban lévő „szomszédok” is áldozatul esnek a szennyezésnek.

1. Keressetek példákat az interneten a Kárpát-medencét ért nagy környezetszennyezésekre az elmúlt évtizedből. Érdemes ezek okát és következményét együtt bemutatni.

2. Nézzetek utána az interneten! Gondoljátok végig, hogy a bányászat egyes formái (mélyszinti kőszénbányászat, kőolajfúrás, felszíni kőbányászat, kavicsbányászat, ércbányászat) milyen környezeti veszélyekkel járnak! Gyűjthettek példákat arra, hogy milyen módszerekkel, technológiákkal próbálják csökkenteni, megakadályozni a környezetkárosítást.

# data[].attributes.headline
5. csoport: Kik lakják a Kárpát-medencét?

# data[].attributes.subject
5. csoport: Kik lakják a Kárpát-medencét?

# data[].attributes.body
A Kárpát-medence majdnem ezer évig a Magyar Királyság területe volt. Napjainkban viszont több ország és nép is osztozik rajta. A magyarság hazánkban koncentrálódik, azonban a határokon túl is vannak olyan térségek (pl. Felvidék, Kárpátalja, Erdély, Délvidék, Őrvidék), ahol – nemzeti kisebbségként – számos magyar él (7.7.).
A magyar nyelv ápolása, a hagyományok féltő őrzése segíti őket magyarságuk megtartásában.

1. Mutassátok be, hogy mely népek lakják a Kárpát-medencét!

2. Hogyan változott a medencében a magyarság aránya, területi megoszlása az évszázadok során?

3. Milyen történelmi oka van annak, hogy a magyarság több környező országban is nemzeti kisebbségként él? Melyek a legfontosabb központjaik?

4. Milyen jelentősebb történelmi, kulturális emlékhelyeket ismertek a határainkon túl?