# data[].attributes.headline
Tiems kurie nori daugiau sužinoti apie Lietuvą

# data[].attributes.subject
Tiems kurie nori daugiau sužinoti apie Lietuvą

# data[].attributes.attachment_link.title
Doc. dr. Rita Makarskaitė-Petkevičienė. Gamtinės aplinkos ir ikimokyklinio ugdymo dermė

# data[].attributes.body
02/11
1918 m. vasario 16 d. Lietuvos valstybės gimtadienis. Tą dieną buvo pasirašytas Lietuvos nepriklausomybės aktas, originalas ilgai buvo laikomas dingusiu. 2017 m. profesorius Liudas Mažylis surado Aktą Vokietijos archyve.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=LfCdArOYNp01 - Lietuva žemėlapiuose - išmanieji robotai.

# data[].attributes.body
02/01
Lietuva yra Europos valstybė. Mūsų šalis yra prie Baltijos jūros, o mūsų kaimyninės šalys Latvija, Baltarusija, Lenkija ir Rusija.
Lietuva nepriklausoma demokratinė respublika, tai reiškia visi piliečiai balsuodami renka valdžią.
LR Konstitucija - svarbiausias šalies įstatymas. Jame įtvirtinamos mūsų teisės, laisvės ir pareigos. Aukščiausia šalies valdžia suteikta Prezidentui, Seimui, Vyriausybei ir Teismui.
Patarlės:
MYLĖK TĖVYNĘ NE ŽODŽIAIS, O DARBAIS
NE TEN TĖVYNĖ KUR GERA, BET TEN GERA KUR TĖVYNĖ
ŽMOGUS BE TĖVYNĖS, KAIP LAKŠTINGALA BE GIESMĖS
LIETUVA NEDIDELĖ, BET ANA BRANGI

# data[].attributes.body
02/10
Literatūra. Vaikų literatūros tėvu vadinamas Pranas Mašiotas, jis parašė apie 150 knygų. Yra daug kitų mėgstamų vaikų autorių Kostas Kubilinskas, Janina Degutytė, Kęstutis Kasparavičius. Vaikai taip pat skaito lietuvių liaudies pasakas. Gerai žinoma pasaka "Eglė žalčių karalienė"
Sportas. Populiariausia lietuvių sporto šaka - krepšinis, o garsiausias krepšininkas Arvydas Sabonis, jo ūgis 2,21 cm. Pasaulyje Lietuvą išgarsino plaukikė Rūta Meilutytė ir stipruolis Žydrūnas Savickas.
Garsiausias Lietuvos dailininkas ir kompozitorius M.K.Čiurlionis.

# data[].attributes.attachment_link.title
3 milijonai. Lithuania - Mexico. Fiba world cup 2014.

# data[].attributes.body
02/08
Lietuvos gamta įvairi: čia yra miškų, pievų, upių, ežerų ir pelkių.
Miškai būna spygliuočiai, lapuočiai ir mišrūs. Didžiausios upės Nemunas ir Nėris.
Ežeruose gyvena daugiau nei 30 rūšių žuvų. Beveik visuose ežeruose veisiasi ešeriai, kuojos, lydekos, raudės, lynai. Didesnius ir gilesnius mėgsta: karšiai, sterkai, šamai ir vėgėlės.
Gyvūnai
Plėšrūnai: vilkai, lūšys, rudosios lapės, usūriniai šunys, kiaunės.
Žolėdžiai: briedžiai, elniai, stirnos, kiškiai.
Paukščiai: varnos, šarkos, geniai, gandrai, apuokai, kryžiasnapiai, kėkštai, zylės, gegutės, kurtiniai ir t.t.

# data[].attributes.body
02/04
Dauguma Lietuvos gyventojų yra lietuviai. Lietuvių kalba priskiriama baltų kalbų grupei. Tačiau mūsų šalyje gyvena ir kitų tautybių žmonės: daugiausiai lenkai, po to rusai, baltarusiai, ukrainiečiai, žydai, totoriai, romai, vokiečiai, latviai ir kt. Lietuvoje gyvena apie 154 tautybių žmonės. Šis skaičius nuolat auga dėl žmonių migracijos.
Ar žinai kokia tavo tautybė?
Skirtingų tautų kalba skiriasi. Štai kaip sveikinasi lenkai - WITAM, rusai - PRIVET, ukrainiečiai - PRYVIT, latviai - SVEIKS, žydai - ŠALOM.
Kuris pasisveikinimas skamba panašiai į lietuvių? Jie dar vadinami mūsų broliais.

# data[].attributes.body
02/03
Nors Lietuva nedidelė, tačiau lietuviai šneka skirtingomis tarmėmis ir mūsų šalis skirstoma į penkis etnografinius regionus: Žemaitiją, Aukštaitiją, Suvalkiją, Dzūkiją ir Mažają Lietuvą. Senovėje skyrėsi jų amatai, verslai, sodybos, tautiniai drabužiai, patiekalai, švenčių šventimas.
Žemaitiškos patarlės:
KAS PRUOTINGS, TAS BAGUOTS
KOU JAUNS ĖŠMUOKSI, SENS NEOŽMIRŠI

# data[].attributes.headline
Vaikai klausosi pasakų tarmiškai ir vieną iš jų atpasakoja.

# data[].attributes.subject
Vaikai klausosi pasakų tarmiškai ir vieną iš jų atpasakoja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aukštaičių pasaka apie melagius (Lithuanian folk tale about liars | Aukštaitiška tarmė)

# data[].attributes.attachment_link.title
Pasakaitė - Žmogus, šaltis, vėjas ir saulė | žemaitiškai | TILIDŪDA pasakos vaikams

# data[].attributes.body
02/02
Lietuvos svarbiausi simboliai: vėliava, herbas ir himnas.
Mūsų šalies vėliava dažnai vadinama trispalve. Ją sudaro trijų spalvų juostos: geltona, žalia, raudona. Geltona spalva reiškia saulę, šviesą; žalia - gamtos grožį, raudona - už Tėvynę pralietą kraują ir meilę.
Seniau, kai mūsų valstybę vadino LDK, vėliava buvo tamsiai raudona su baltu raiteliu Vyčiu. Dabar mes ją vadiname istorine vėliava. Panašiai atrodo ir mūsų herbas.
Lietuvos himnas yra Vinco Kudirkos sukurta "Tautiška giesmė".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lietuvos valstybės vėliava

Lietuvos Respublikos valstybės vėliava yra tautinė vėliava - audeklas iš trijų lygių horizontalių spalvų juostų : viršutinės - geltonos, vidurinės - žalios, žemutinės - raudonos. Vėliavos pločio ir ilgio santykis - 3:5. Kai Lietuvos valstybės vėliava iškeliama vertikaliai, heraldinėje dešinėje pusėje turi būti geltona juosta, viduryje - žalia, kairėje - raudona. Istorija Teisės aktai

Lietuvos valstybės himnas

Lietuvos valstybės himnu buvo pasirinkta „Tautiška giesmė", kurios žodžius sukūrė ir muziką pritaikė Vincas Kudirka. „Tautiškos giesmės" tekstas su gaidomis buvo išspausdintas 1898 m. laikraščio „Varpas" šeštajame numeryje. Pirmą kartą viešai „Tautiška giesmė" sugiedota 1899 m. lapkričio 13 d. Peterburge vykusiame koncerte, skirtame lėšoms lietuvių studentų šelpimui rinkti. Lietuvoje pirmą kartą ji viešai sugiedota 1905 m. Vilniuje. Ši giesmė Lietuvos himnu buvo pripažinta iki Lietuvos valstybės atkūrimo 1918 m. vasario 16 d. Istorija Teisės aktai

Kiti Lietuvos heraldiniai ženklai

Gediminaičių stulpai

Gediminaičių stulpai vaizduojami geltoni (auksiniai) raudoname skyde arba be jo. Tai bene labiausiai legendomis apipintas herbas. XVI a. pradžioje Lietuvos metraštininkai herbo figūrą pavadino stulpais. Nuo 1397 m. Gediminaičių stulpai buvo Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto herbas.

Dvigubas kryžius

Pirmą kartą dvigubas kryžius raitelio skyde buvo pavaizduotas 1386 m. Lenkijos karaliaus Jogailos antspaude. Iš pradžių jis buvo Jogailos, vėliau, kai jį perėmė kiti valdovo broliai ir įpėdiniai, tapo Jogailaičių dinastijos herbu. Paprastai mėlyname lauke vaizduotas auksinis dvigubas kryžius ankstyvuoju laikotarpiu dažnai pateikiamas su ilgesne apatine kryžma. Nuo XVI a. antrosios pusės kartais pieštas sidabrinis lygių galų dvigubas kryžius raudoname skyde arba raudonas kryžius auksiniame skyde.

Lietuvos valstybės himnas
(Tautiška giesmė)

Teksto ir muzikos autorius − Vincas Kudirka

# data[].attributes.attachment_link.description
Lietuvos valstybės vėliava Lietuvos Respublikos valstybės vėliava yra tautinė vėliava - audeklas iš trijų lygių horizontalių spalvų juostų : viršutinės - geltonos, vidurinės - žalios, žemutinės - raudonos. Vėliavos pločio ir ilgio santykis - 3:5. Kai Lietuvos valstybės vėliava iškeliama vertikaliai, heraldinėje dešinėje pusėje turi būti geltona juosta, viduryje - žalia, kairėje - raudona.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) Kokia yra Lietuvos vėliava? a) b) 2) Kas yra Lietuvos sostinė? a) Kaunas b) Vilnius 3) Kas yra Lietuvos prezidentas? a) Gitanas Nausėda b) Dalia Grybauskaitė 4) Lietuvos valstybės herbas yra .... a) Vytis b) Briedis 5) Kokia jūra skalauja Lietuvos krantus? a) Baltijos jūra b) Juodoji jūra 6) Ką vadiname Lietuvos auksu? a) Smėlį b) Gintarą 7) Kas buvo Lietuvos Karalius? a) Mindaugas b) Gediminas 8) Kokia ilgiausia Lietuvos upė? a) Neris b) Nemunas 9) Koks nacionalinis Lietuvos paukštis? a) Gandras b) Strutis 10) Pabaik sakinį "Lietuva Tėvyne mūsų, Tu....." a) brangioji mūsų b) didvyrių žeme

# data[].attributes.attachment_link.description
1) Kokia yra Lietuvos vėliava? a) b) 2) Kas yra Lietuvos sostinė? a) Kaunas b) Vilnius 3) Kas yra Lietuvos prezidentas? a) Gitanas Nausėda b) Dalia Grybauskaitė 4) Lietuvos valstybės herbas yra .... a) Vytis b) Briedis 5) Kokia jūra skalauja Lietuvos krantus? a) Baltijos jūra b) Juodoji jūra 6) Ką vadiname Lietuvos auksu?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
1) _IETUVA 2) _ĖLIAVA 3) VYTI_ 4) _ILIS 5) _OKŠTAS 6) _ALTIJOS JŪRA 7) VILNIU_ 8) VALDOVŲ _ŪMAI 9) _RAKAI 10) KAUNA_

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Įdomu.lt - geriausi straipsniai, įdomiausios naujienos

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ar galėtumėte išvardinti visus 10 didžiausių Lietuvos miestų paeiliui? Jeigu taip - sveikiname, esate pavyzdingi piliečiai ir nusimanote Lietuvos geografijoje, tačiau jei atsakėte ne - nusiminti nereikėtų. Šiame straipsnyje sužinosite ne tik 10 didžiausių Lietuvos miestų bei trumpas jų atsiradimo istorijas, bet ir tai, ką juose galima pamatyti ir nuveikti. Iš viso Lietuvoje turime 103 miestus, štai sąrašas dešimties didžiausių ir patarimai, ką aplankyti, jeigu ten nuvykote ar planuojate tą padaryti netolimoje ateityje!

10. Utena - 25 500 gyventojų

Šiaurės Rytų Lietuvoje įsikūrusi Utena taip pat yra viena iš seniausių gyvenviečių mūsų šalyje. Žinomas jau nuo 1261 metų, Utenos miestas gali pasigirti dviem sporto komandomis, kurios žaidžia aukščiausiose futbolo ir krepšinio lygose bei daugybe miestą supančių ežerų. Mieste yra įsikūrę nuostabius šviesos pasirodymus rodantys fontanai. Būtent Dauniškio ežeras ir jį supantis parkas yra viena gražiausių vietų šiame mieste. Taip pat, visai netoli Utenos randasi ir giliausias Lietuvoje, Tauragno ežeras. Tai - verti dėmesio objektai, kuriuos aplankyti gali kiekvienas lietuvis.

9. Jonava - 27 000 gyventojų

Miesto pavadinimo kilmė neturėtų kelti klausimų. Nuo populiariausio lietuviško vyriško vardo Jonas ir populiaraus moteriško vardo Janina kilęs miesto pavadinimas, kasmet, per Jonines rengia didžiulę šventę. Čia taip pat yra įsikūręs ir didžiausias trąšų gamintojas Baltijos šalyse - AB „Achema". Pats miestas Jonava buvo įkurta 1740 metais ir nuo to laiko sparčiai augo. Iki 1941 metų net 80 procentų šio miesto gyventojų buvo žydai. Dabar apie 93 procentus populiacijos sudaro lietuviai. Apsilankę Jonavoje šiomis dienomis, galite pasivaikščioti palei Nerį ar aplankyti Lokės Pėdos nuotykių parką, tačiau smagiausia čia - būtent per Jonines.

8. Mažeikiai - 33 000 gyventojų

Aštuntas didžiausias Lietuvos miestas turėjo potencialo augti dar didesnis ir stipresnis. Priskiriamas Telšių apskričiai, Mažeikių miestas rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas dar XIV amžiuje. Tai buvo teritorija, kuri priklausė kunigaikščiui Mažeikai. Miestelis buvo gana nedidelis, iki kol buvo nutiestas Vilnių ir Liepoją jungiantis geležinkelis, kuris ėjo per Mažeikius. Miesto teisės suteiktos 1924 metais, o 1980 metais atidaryta "Mažeikių Nafta", kuri turėjo išugdyti šį miestą. Deja, vėlesni politiniai ir verslo procesai nepaskatino šio pramonės ir verslo galiūno augimo, ypač po nepriklausomybės paskelbimo. Būdami Mažeikiuose užsukite į Senamiesčio parką, Mažeikių muziejų ar pamatykite mistiškąjį Geidžių akmenį.

7. Marijampolė - 35 000 gyventojų

Marijampolė - miestas su spalvinga istorija ir įdomia kasdienybe. Maždaug XIV amžiuje, Marijampolė buvo žinoma Pašešupės vardu, o vėliau pervadinta į Staropolį. Tik XVIII amžiaus viduryje Suvalkijoss sostinė gavo Maryampol vardą, pagal mergelės Marijos vardą. Po to, kai Lietuva pateko carinės Rusijos sudėtin, šiame mieste labai sparčiai ėmė vystytis žemės ūkis (kuris Suvalkijos centre turėjo turtingą istoriją), kūrėsi pramonė ir transporto infrastruktūra. Dabar miestas turi galingą futbolo komandą, didelį automobilių turgų ir yra itin svarbus tranzitiniuose maršrutuose tarp Lenkijos ir Rusijos. Mieste aplankykite šviečiančius fontanus, Vytauto Didžiojo parką bei pamatykite žymiąsias bažnyčias.

6. Alytus - 50 000 gyventojų

Istorinis Dzūkijos centras, įsikūręs ant Nemuno, dar žinomas Alytaus vardu, turi net 51 tūkstantį gyventojų. Nors šis skaičius yra ženkliai mažesnis nei 1989 metais užregistruoti 73 tūkstančiai, mieste tikrai yra daug ką pamatyti ir aplankyti. Jaunimo parkas, pramogų ir nuotykių parkas Tarzanija, įvairios kavinės, barai, gražios bažnyčios ir Alytaus piliakalnis tikrai leis paganyti akis ir patiems smalsiausiems.

5. Panevėžys - 87 000 gyventojų

Mažiausias iš penkių didžiųjų Lietuvos miestų, Panevėžys turi nemažai istorinio palikimo. Čia susipynė lietuviška, lenkiška, rusiška ir žydiška kultūra. Miestas ėmė klestėti po pramonės perversmo carinėje Rusijoje, maždaug XIX amžiaus gale. Sovietmečiu Panevėžyje buvo daug gamyklų, miesto populiacija išaugo net 3 kartus, o pačio miesto svarba regionui ir pačiai valstybei buvo milžiniška. Dabar Panevėžyje galima išvysti gražų Skaistakalnio parką, Panevėžio katedrą, Kultūros ir poilsio parką, apsilankyti didžiausiame dviračių treke Lietuvoje arba išvysti Panevėžio „Lietkabelio" krepšinio komandos rungtynes.

4. Šiauliai - 100 000 gyventojų

Saulės miestas taip pat yra ir neoficiali Šiaurės Lietuvos sostinė. Pirmą kartą paminėtas kaip ta vieta, kur vyko Saulės mūšis, miesto teises gavo tik po daugiau nei trijų amžių, 1589 metais. Stipri žydų ir lietuvių dvarininkijos populiacija pamažu augino Šiaulius carinės Okupacijos metais, o labiausiai miestą garsino netoliese esantis Kryžių kalnas. Sovietmečiu Šiauliai pamažu aplenkė Panevėžį ir dabar yra ketvirtas didžiausias Lietuvos miestas. Chaimo Frenkelio vilą, Šokolado ir dviračių muziejus bei Saulės laikrodžio aikštę pamatyti ar aplankyti Šiauliuose - tikrai verta.

3. Klaipėda - 148 000 gyventojų

Uostamiestis buvo svarbi Kryžiuočių Ordino, o vėliau ir Rytų Prūsijos dalis. 1923 metais miestą paėmę lietuviai sėkmingai išnaudojo jūrų uosto naudą ir integravo šį didmiestį į lietuvių širdis. Klaipėdoje, nuo senų laikų išliko daug vokiškos architektūros, stūkso didingas uostas ir visai čia pat randasi žymiausi pajūrio kurortai bei pati Kuršių Nerija. Tai - Lietuvos didmiestis, kuriame gyvenimas verta 24 valandas per parą. Jeigu lankysitės uostamiestyje, užsukite į laikrodžių muziejų, pamatykite gražų europietiško stiliaus senamiestį, kokio daugiau Lietuvoje nėra ir Teatro aikštę, kurioje kartą kalbą rėžė ir pats A.Hitleris. Na, o, jei norėsite poilsio, už keliasdešimt centų įsigykite kelto bilietą ir pasivaikščiokite arba atsikvėpkite Smiltynės paplūdimiuose Kuršių Nerijoje arba užsukite į Jūrų muziejų.

2. Kaunas - 287 000 gyventojų

Laikinoji sostinė turi ilgą ir turtingą istoriją. Nemuno ir Neries santakoje esantis miestas jau viduramžiais buvo svarbi pirklių ir politinės įtakos zona Lietuvos ir regiono mastu. Čia draugingai gyveno įvairių tautybių pirkliai, bajorai ir turtuoliai. Mieste vykdavo kovos dėl įtakos, tačiau Kaunas per ilgus amžius išliko gana lietuviškas. Carinės okupacijos pabaigoje pastatyti Kauno fortai vis dar traukia turistus. Tarpukariu, praradus Vilnių, antrasis pagal dydi miestas tapo sostine ir ėmė labai sparčiai augti. Istorijos ekspertai mano, kad, jei Kaunas būtų buvęs Lietuvos sostine dar 12-15 metų, savo dydžiu jau būtų lenkęs Vilnių. Na, o dabar tai yra itin gražiai tvarkomas bei klestintis miestas. Aplankyti verta tikrai daug ką. Kauno Pilis ir gretimai esantis Santakos parkas, liūdnas, tačiau įspūdingas IX forto memorialinis muziejus ir daug kitų įdomių vietų. Na, o atokvėpio minutėlei galite pasivaikščioti po Panemunės šilą ar tiesiog praeitį pro jaukų Senamiestį. Nepamirškite akį užmesti ir į naująją Vyčio skulptūrą.

1. Vilnius - 541 000 gyventojų

Vilnius - pavadinimas, kuris kiekvieno lietuvio ir kiekvienos lietuvės galvoje reiškia sostinę. Iš tiesų, didingas miestas buvo įkurtas kaip kunigaikščio Gedimino vizija, pagal kurią, ant kalvos turėjęs stūksoti miestas, apie kurio didybę žinotų visas pasaulis. Vilnius greitai tapo LDK sostine, kurioje gyveno lietuviai, lenkai, rusai, rusėnai, kazokai, žydai, totoriai ir dar daugelio įvairių tautybių žmonės. Ilgą laiką čia buvo tikra kultūrų kryžkelė, Vilnius buvo pasaulinis miestas, kuriame galėjai pamatyti ir sužinoti visko. Net pats Napoleonas žavėjosi miesto multikultūriškumu ir buvo praminęs jį - "Šiaurės Jeruzalė". Vilnius taip pat buvo vadinamas "Naujuoju Babilonu" ar "Šiaurės Atėnais". Deja, po karų, valstybės padalinimų ir įvairių santvarkų kitimo, mieste sumažėjo įvairovės. Tačiau architektūra ir atmosfera liko. Užsikėlę ant Gedimino arba Trijų Kryžių kalno visą Lietuvos sostinę matysite kaip ant delno. Vėliau galite užsukti į Bernardinų sodelį, pamatyti didingą Katedros aikštę bei pasivaikščioti siauromis ir senuosius amžius menančiomis gatvelėmis. Restoranų ir barų čia gausu, todėl galėsite užkąsti ar atsigaivinti įvairiausių virtuvių kulinariniais šedevrais.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ar galėtumėte išvardinti visus 10 didžiausių Lietuvos miestų paeiliui? Jeigu taip - sveikiname, esate pavyzdingi piliečiai ir nusimanote Lietuvos geografijoje, tačiau jei atsakėte ne - nusiminti nereikėtų. Šiame straipsnyje sužinosite ne tik 10 didžiausių Lietuvos miestų bei trumpas jų atsiradimo istorijas, bet ir tai, ką juose galima pamatyti ir nuveikti.

# data[].attributes.body
Su šeima išeikite pasivaikščioti ir pavaišinkite žiemojančius paukščius ir žvėrelius jiems tinkamais skanėstais. Mokykimės stebėti gamtą ir ją suprasti. Gal šioje išvykoje padarysite kokių atradimų? Atsiųskite foto.
Mūsų atradimas - grybai žiemą.

# data[].attributes.body
02/12
Išrink ir pristatyk vieną savaitės darbą. Kodėl išrinkai jį? Ką gali papasakoti apie jį draugams?

# data[].attributes.body
02/05
Išrink ir pristatyk vieną savaitės darbą. Kodėl išrinkai jį? Ką gali papasakoti apie jį draugams?

# data[].attributes.headline
Darbeliai. Iš plastilino, karoliukų suverti karolius, apyrankę Lietuvos vėliavos spalvomis.

# data[].attributes.subject
Darbeliai. Iš plastilino, karoliukų suverti karolius, apyrankę Lietuvos vėliavos spalvomis.

# data[].attributes.body
Pasigamink ką nors kas tau primintų Lietuvos šventę.

# data[].attributes.body
Daina "Mano Lietuva"

# data[].attributes.attachment_link.title
DŽIMBA IR IEVA ZASIMAUSKAITĖ "Mano Lietuva"

# data[].attributes.attachment_link.title
Aktyvūs žaidimai ir sportas namuose - Mokykla HEROJUS

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija

# data[].attributes.attachment_link.title
LRT pamokėlės. Laviname pusiausvyrą: kaip išmokti balansuoti, išlaviruoti ir nepargriūti?

# data[].attributes.body
02/09
Lietuvos krantus skalauja Baltijos jūra. Jos krantai vingiuoti, su plačiais paplūdimiais, vėjo supustytomis smėlio kopomis. Kuršių Nerijos nacionalinis parkas vienas gražiausių Europoje.
Baltijos jūroje randamas Lietuvos auksas - gintaras. Legenda "Jūratė ir Kąstytis" pasakoja gintaro atsiradimo istoriją. Tačiau tai tik legenda, o iš tikrųjų tai yra senovėje augusių pušų ir kitų spygliuočių medžių sakai.

Klaipėdos uostas trečias pagal dydį Lietuvoje miestas.
Seniau pajūrio gyventojai vertėsi žvejyba ir žvejojo burinėmis valtimis - kurėnais. Jų stiebus puošė vėtrungės. O dabar į uostą ir iš jo plaukia galingi laivai, gabenantys keleivius ir krovinius.