# data[].attributes.body
Birger Jarl (viktig person, aktör) var före sin tid gällande mänskliga rättigheter(ideologi). Redan under hans tid grundade han lagar kring Kvinnofrid, Hemfrid, kyrkofrid och tingsfrid.
Detta kallades "Fridslagar" eller "Edsörelagar"(struktur).

Kort och gott förbjöds kidnappning och överfall av kvinnor. Det blev också förbjudet att begå våldsamheter i ting eller kyrka. (politik, lag och rätt/juridik, mänskliga rättigheter)
"Budrov" blev också en brottslig handling, budrov var när en kvinna kidnappades för giftermål och detta kunde ske på kvinnans egna bröllopsdag.
Straffet för "Budrov" var böter på 40 mark eller döden.
Lagen ändrades med tiden och kunde då ge olika straff beroende på kvinnans civilstånd. I den nya lagen blev straffet för kvinnorov av en förlovad eller gift kvinna dödsstraff, medan om man kidnappade en ogift kvinna eller änka enbart fick dödsstraff om man haft sexuellt umgänge.

Birger Jarl var alltså tidig med just kvinnorätt, även om han då inte förstod hur viktig frågan om kvinnors rätt i samhället skulle bli flera hundra år senare. En intressant fråga att ställa är: "Var Birger Jarl samhällets första manliga feminist?"

bildkälla: www.sverigesradio.se

Källor: www.nppr.se
http://www.riksdagen.se
Kursboken:  Perspektiv på Historien 1B

# data[].attributes.headline
1700- talet Sverige under revolutionernas tid/upplysningen

# data[].attributes.subject
1700- talet Sverige under revolutionernas tid/upplysningen

# data[].attributes.body
Gustav III(aktör, viktig person) gjorde många positiva insatser inom kulturlivet. Det var han som lät upprätta Kungliga Operan och Dramaten i Stockholm och han bildade också Svenska Akademien, en kulturell inrättning som finns än idag under samma former, även om de borde ändras på iochmed samhällets utveckling.(struktur)

Gustav III upprättade även "Straffrättsreformen", vilket innebar att bland annat tortyr och dödsstraff avskaffades och bara kunde tillfallas i de allra grövsta brotten. Iochmed detta försvann dödsstraffet för "Budrov". Dödsstraffet gällde då enbart om kvinnan blivit kidnappad. Om hon "bara" blivit kidnappad men inte våldtagen straffades man till bland annat gatlopp eller förlust av egendom.

bildkälla: www.wikipedia.se

Källor: www.nppr.se
Kursboken Perspektiv på Historien 1B

# data[].attributes.body
På bilden ser vi Signe Bergman(viktig person/aktör). Hon var en viktig person i Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt(LKPR) och hon var dessutom föreningens ordförande mellan 1914-1917.

Redan 1912 tog man upp frågan om kvinnors rösträtt i riksdagen(ideologi, struktur, politiskt, lag och rätt), men det dröjde fram till 1919 innan kvinnor fick rösträtt i Sverige och det var först 1921 som kvinnorna röstade för första gången.
Under dessa år möttes kvinnornas kamp av motstånd. Man ansåg att kvinnor var alldeles för känsliga, medmänskliga, för att kunna rösta "rätt". Att kvinnor var mer brydda om deras klädsel än om samhällets politik.

Selma Lagerlöf sa så bra i sitt tal år 1911 att "Mannen byggde kanske samhället, men kvinnan byggde hemmet och alla ser vi hur hemmet utvecklats"

Bildkälla: https://sverigesradio.se
http://www.kvinnofronten.nu
Kursboken Perspektiv på Historien 1B