# data[].attributes.body
Nickname – Ķīmiķis

Pamatojums – Man patīk ķīmija kopš bērnības, un es vēlētos savu nākotni arī saistīt ar ķīmiju. Logo ir attēlots ķīmiskais elements ar konisko kolbu, statīvu, apaļkolbu, spirta lampiņu, vārglāzi un retortes kolbu. Burts “K” apzīmē mana vārda pirmo burtu un arī ķīmisko elementu – Kāliju. Pie burta ir uzrakstīta kālija atommasa, atomnumurs un elektronu skaits.

Semiotika – Semiotika ir zinātne par zīmēm un to īpašībām un funkcijām. Semiotika pēta nozīmes rašanos un informācijas nodošanu.

# data[].attributes.body
Kultūras notikums:

9.klases izlaidums, pagājušā gada Jūnijs. Izvēlējos šo notikumu, jo tas lika izjust piederību skolēnu un jauniešu kopienai. Un spilgti palika atmiņā, kā nozīmīgs pasākums.

1. Maņas kultūras notikumā:

Oža: Visā izlaiduma laikā sajutu puķu un zāles smaržu.

Redze: Pasākums bija ļoti spilgts/krāsains, jo apkārt bija dažādi puķu pušķi, izlaiduma kleitas, u.t.t.

Dzirde: Izlaiduma laikā skanēja klasiskā mūzika, dzirdēju dažādas runas no skolotājiem un direktores, un sarunas starp klasesbiedriem fonā.

2. Trīs maņas:

Manuprāt kultūras piederības jēdzienu vislabāk palīdz izprast redze, dzirde un garša. Jo kultūra bieži izpaužās ainavās un drēbēs, mūzikā un ēdienā. Piemēram kultūras piederība Latvijā var asociēties ar Latvijas dabu, tautas tērpiem, tautas dziesmām, kokli, u.t.t.

3. Kultūras piederības jēdziens:

Es kultūras piederības jēdzienu izprotu kā iederēšanās sajūtu noteiktā kultūrā un piedalies/izbaudi šīs kultūras tradīcijas un vērtības.

# data[].attributes.body
1.Es jūtos auksti, jo tajā diena bija diezgan vēsi. Mēs tiko bijām izgājuši cauri muzejam, tādeļ kājas sāpēja no visas staigāšanas. Taja brīdi smaržoja svaigs gaisa, jo bija tuvi upei un nebija daudz koku vai augsti pieminekļi vai ēkas. Bija darba diena tādēļ pie muzēja bija diezgan kluss. Bija maz krāsā ārā vairāk bija balts un pelēki toņi, bet iekšā muzēja bija raibākas krāsas ekspozīcijas.

2. Man muzeja apmeklējuma laikā vislabāk palīdzēja redze,dzirde un tauste uztvert to kultūru, kas bija muzēja, it īpaši detalizētas mēbeles viņu vēsturiskā interior ekspozīcija. Redzēt visas dekorācijas un dizains uz mēbelēm. Dzirde palīdzēja uzklausīt gidu, un uzzināt vairāk par ekspozīcijas vēsturi. Tauste ļāva navigēt starp gaiteņiem un atļautās vietas arī pieskarties eksponātu priekšmetiem.

3. Man kultūras piederība ir būt apzinātam tajā kultūru par viņu ikdienas dzīvi,vēsturi, vērtībām. Kopā ar klasesbiedriem apguvām Eiropas kultūru.

# data[].attributes.body
Es izvēlējos Positivus festivālu, jo tas bija krāsains un skaļš pasākums. Tas notika 2024 gada 19 un 20 jūlijā. Man ļoti patīk tas, kas šis ir divdienu pasākums, jo tiešām ir tik daudz ko darīt, ka ar vienu dienu nepietiek.

Redze: Man patika redzēt cilvēka apģerbus - mūsdienīgi ģērbjas, spoži, ar spīguļiem, un dažādās atrakcijas - ziplines, priekšnesumi, spēles ar balvām, iespaidīgās skatuves un dekorācijas, kas radīja visu noskaņu.

Dzirde: Klausījos mūziku - pop, repu, vairāk angliski dziesmas, bet bija arī daži latviešu dziedātāji.

Garša: Ēdu fast food. Piemēram, kebabu vai frī kartupeļus.

Oža: Sasmaržoju gardu ēdienu. Sviedrus.

Tauste: Sajūtu smiltis sejā.

Man ļoti patika pavadīt laiku kopā ar draugiem, jo mēs visi kopā priecājāmies un varējām būt brīvi, neuztraucoties par ikdienas rūpēm. Mēs dejojām un dziedājām,  smējāmies un izbaudījām siltumu. Visu nakti bijām kopā bez rūpēm, tikai prieku. Kopā būšana padarīja šo brīdi neaizmirstamu, jo bez kompānijas, manuprāt, šis pasākums nav tik iespaidīgs.

2. Trīs maņas, kas vislabāk palīdz izprast kultūras piederību

Redze palīdz saprast kultūru, jo caur vizuālajiem elementiem var redzēt tradīcijas. Es redzēju skatuves gaismas, tās tika pieskaņotas atmosfērai un pieejamās atrakcijas.

Dzirde ir svarīga, jo mūzika un valoda pauž kultūras identitāti un emocijas. Dzirdēju jaunu mūziku un sarunājos ar draudzenēm.

Oža veicina izpratni, jo smaržas ir cieši saistītas ar vietu un ēdieniem, kas ir daļa no kultūras. Varēju nogaršot jaunu ēdienu.

3. Ko nozīmē kultūras piederība

Kultūras piederība ir sajūta, ka esi daļa no kopienas (jauniešu kopienas) ar kopīgām tradīcijām, vērtībām un paradumiem, kas veido mūsu identitāti un palīdz justies saprastam un pieņemtam.

# data[].attributes.body
1. Redze - es redzeju loti skaistas latvijas ainas, jo biju braucis pa meža ceļiem, gar jūru, un smukas nakts debesis. Dzirde - dzirdēju kā putniņi čivināja, jūras viļņus, un draugu balsis. Tauste - izjūtu daudz sava riteņa stūri, arī smiltis, un ūdeni. Oža - sajūtu jūru, gardus ēdienus, meža/koku smaržu, un vēmekļus. Garša - gardi ēdieni, kā desiņas, daudz našķu, limonādes, un nozagtu alu.

2. Redze, dzirde, oža, tie palīdz vislabāk to izjust, jo man skiet ka tas ir galvenās maņas, jo var redzēt dabu, saost jūru, un dzirdēt dzīvnieciņus

3. Piederu pie šīs kūltūras, jo esmu liels riteņbraukšanas fans, un ļoti izbaudu dabu, kā arī patīk pavadīt laiku ar draugiem.

# data[].attributes.body
Es izvēlējos Jāņus, jo šie svētki man asocējas ar kopā būšanu, ģimeni un draugiem. Kā arī man ļoti patīk skaistās latviešu Jāņu tradīcijas.

Redze - Es redzēju cik skaisti vainagi bija gan sievietēm, gan Jāņiem.  Redzēju lielo, krāšņo ugunskuru un krāsainos tautastērpus.

Dzirde - Sadzirdēju kopā dziedātās Jāņu dziesmas.

Tauste - Sajutu puķes pinot vainagus. Taisiju Jāņu sieru ar ķimenēm.

Oža - Saodu svaigi pļautās zāles smaržu, ziedus no kuriem pinām vainagus, garšīgā ediena smaržu.

Trīs maņas kas, pēc manām domām, vislabāk palidz izprast kultūras piederības jēdzienu ir dzirde, redze un tauste, jo es jūtos piederīga, kad dzirdu tradicionālās latviešu dziesmas un varu tām dziedāt līdzi. Redze, jo redzēt skaistos tautastērpus un vainagus, tas man liek domāt, ka mēs latvieši esam ļoti unikāli. Tauste, jo vainagi arī ir daļa no latviešu tradīcijām.

Kultūras piederības jēdziens, tas nozīmē apzināties savas valsts vērtības un tradīcijas, būt lepnam par savu tautu un būt patriotiskam.

# data[].attributes.body
The carnival happens from the 27th of February to the 4th of March. Carnival in Italy is a farewell party to eat, drink, and have fun before the limitations of Lent (fasting period). About a month before Ash Wednesday, Italians celebrate over many weekends with parades, masks, and confetti. Carnival of Venice attracts hordes of tourists and onlookers curious to admire in person St Mark's Square, the canals and calli of Venice filled by participants in elegant masks and costumes. They are able to conceal their identity and eliminate any social differences. Masked parades and competitions for the most beautiful mask, boat parades, galas and DJ sets, concerts and food & wine stalls.

People celebrate Carnival to enjoy themselves before Lent, a period of fasting. The festival allows people from all backgrounds to interact freely, setting aside social differences.

# data[].attributes.body
1. Each country/nation develops different traditions due to the historical differences, as well as the different climate and terrain conditions and the nations religious beliefs.

2. St. Nicholas day is celebrated on December 6th, and is centered around the legend of St Nicholas, a figure which focuses on and teaches giving and charity. The main part of the tradition is children putting their shoes out the evening of December 5th, and waking up to them filled with candy and gifts.

# data[].attributes.body
Traditions help maintain continuity between generations, it allows cultures to share their heritage with others, and it can be used to teach people about their history. Traditions help keep languages and cultures alive by providing a way for people to communicate their identity to others.

San Fermín is a traditional festival held in Pamplona, Spain, from July 6 to 14. The event honors Saint Fermín, the city's patron saint. The most famous aspect of the festival is the Encierro, or running of the bulls, where participants run in front of a group of bulls through the streets of Pamplona.

Bulls are seen as symbols of strength, bravery, and national identity in Spain. The bull represents the untamed spirit of the Spanish countryside and has become intertwined with the country's cultural identity.

# data[].attributes.body
Every nations culture develops its own traditions to keep the knowledge and pass it down to the next generations. These traditions are a part of the countrys history and resemblence its values.

Sechseläuten is a traditional spring festival in Zurich that takes place every year on the third Monday in April. The highlight of the festival is the burning of the Böögg, a snowman figure filled with fireworks. The belief is that the faster the Böögg's head explodes, the better the summer will be. Sechseläuten is an opportunity for people to drive away winter and celebrate the beginning of the warmer season.

# data[].attributes.headline
The most important latvian tradition? Why?

# data[].attributes.subject
The most important latvian tradition? Why?

# data[].attributes.attachment_link.title
XXVII Nationwide Latvian Song and XVII Dance Festival

# data[].attributes.body
4. Maija svētki:

Kas ir galdauts kā simbols?
Galdauts ir pašapziņas un lepnuma simbols un vienojošais elements, simbolizē kopību, vienotību un sakoptību. Baltā galdauta tradīcija 4. maijā īpaši uzsver Latvijas neatkarības atjaunošanu, aicinot cilvēkus pulcēties pie viena galda, lai kopīgi atcerētos un godinātu valsts brīvību.

Vai galdauta krāsai, svinot svētkus, ir nozīme?
Baltais galdauts 4. maijā simbolizē tīrību, gaismu, cerību un brīvību. Tā ir cieņas izrādīšana Latvijas neatkarībai un tiem, kas par to cīnījās. Baltā krāsa arī izceļ latviešu kultūrā svarīgo kārtības un svētku sajūtu, radot svinīgu atmosfēru.

Kāda ir svētku galda un svētku maltītes simboliskā jēga?
Svētku galds un maltīte simbolizē vienotību, kopīgu prieku un piederību savai tautai un valstij. 4. maija Baltā galdauta svētkos galda klāšana un kopīga ēšana atgādina par ģimenes un kopienas nozīmi, kā arī par Latvijas neatkarības atjaunošanas vēsturisko nozīmi.

Brazīlijas neatkarības svinības:

Kas ir galdauts kā simbols?
Brazīlijā galdauta simbolika nav tik izteikta kā Latvijā, taču tas joprojām atspoguļo viesmīlību, svētku noskaņu un kopības sajūtu. Bieži galdauts netiek izmantots vispār.

Vai galdauta krāsai, svinot svētkus, ir nozīme?
Brazīlijas neatkarības dienā bieži dominē valsts karoga krāsas – zaļā, dzeltenā, zilā un baltā. Arī galdauts  bieži tiek izvēlēts Brazīlijas karoga toņos, lai radītu patriotisku noskaņu. Šīs krāsas simbolizē valsts dabas bagātības (zaļā), zelta resursus un spēku (dzeltenā), kā arī mieru un vienotību (zilā un baltā).

Kāda ir svētku galda un svētku maltītes simboliskā jēga?
Brazīlijas neatkarības dienā svētku galds simbolizē prieku, pārpilnību un kopības garu. Ēdienam ir būtiska loma, jo maltītes vieno cilvēkus un atspoguļo Brazīlijas bagāto kultūras mantojumu. Populāri ēdieni šajos svētkos ir feijoada (melnās pupiņas ar gaļu), pão de queijo (siera maizītes) un dažādi grilēti ēdieni, kas bieži tiek pasniegti ģimenes vai kopienas svinībās.

Latvijas un Brazīlijas neatkarības svinību salīdzinājums:

Gan Latvijas gan Brazīlijas neatkarības svinībām ir kopīgas iezīmes, taču atšķiras simboli un tradīcijas, kas saistītas ar svētku galdu un kopības izjūtu.

Latvijā baltais galdauts ir centrālais simbols, taču brazīlijā galdauta nozīme nav tik izteikta, bet svētku galds joprojām simbolizē kopību un nacionālo lepnumu.

Latvijā dominē baltais galdauts kā vienotības un pašapziņas zīme. Brazīlijā priekšroka tiek dota zaļajai, dzeltenajai, zilajai un baltajai – valsts karoga krāsām, kas izsaka nacionālo lepnumu un dabas bagātību.

Latvijā svētku galds un maltīte simbolizē vienotību, pagātnes pieminēšanu un brīvības vērtības apzināšanos. Svētki tiek svinēti mierīgā, pārdomu un pateicības noskaņā.
Brazīlijā svētku galds vairāk izceļ prieku, pārpilnību un dzīves svinēšanu, bieži vien ar skaļām kopā sanākšanām, grilēšanu un tradicionālajiem ēdieniem.

Abās valstīs neatkarības diena ir ģimenes un draugu kopā būšanas brīdis, kurā caur svētku maltīti tiek stiprināta valsts neatkarības nozīme.

# data[].attributes.body
Kas ir galdauts kā simbols?

Baltais galdauts simbolizē pašapziņu, lepnumu un vienotību. Tas ir neatkarības atjaunošanas svētku centrālais elements.

Vai galdauta krāsai, svinot svētkus, ir nozīme?

Jā, baltais galdauts 4. maijā ir simbols Latvijas neatkarības svinēšanai, tīrībai un gaišai nākotnei.

Kāda ir svētku galda un svētku maltītes simboliskā jēga?

Svētku galds apvieno cilvēkus, simbolizē kopību un atgādina par neatkarības atjaunošanas nozīmi. Kopīga maltīte godā tos, kas cīnījušies par brīvību.

Kopsavilkums / secinājumi / salīdzinājums

Baltā galdauta svētki ir moderna tradīcija, kas godina Latvijas neatkarības atjaunošanu. To galvenie elementi ir kopā būšana, atmiņu dalīšanās un svētku sajūtas radīšana.

Itālija

Itālijas nacionālie svētki – Festa della Repubblica – tiek svinēti 2. jūnijā, atceroties 1946. gada referendumu, kad valsts kļuva par republiku.

Tradīcijas ietver militāro parādi, ziedu nolikšanu pie kareivja kapa un tiek rīkoti koncerti, uguņošana. Pieminekļi un ēkas tiek dekorēti karoga krāsās, kā arī cilvēki ģērbjas karoga krāsās.

Lai gan ģimenes un draugi bieži rīko kopīgas maltītes, nav tradīcijas par baltu galdautu.

Ēdiens vairāk ir saistīts ar reģionālo virtuvi un nacionālajiem simboliem (bieži izmanto ēdienus Itālijas karoga krāsās – zaļš, balts, sarkans, vai deserti ar valsts karoga krāsu dekorācijām). Pastu, picu, moccarelas salātus, desas, sieru.

Kopīgais ir vēstures pieminēšana un kopības sajūtas radīšana caur pasākumiem un maltītēm, savukārt atšķiras simboli un to nozīme (Latvijā – baltā galdauta tradīcija, Itālijā – karoga krāsu akcentēšana ēdienos un militārie pasākumi).

# data[].attributes.body
Galdauts simbolizē tīrību, vienotību, godu un svētkus.

Jā, tas simbolizē svinīgumu, tapec to izmanto svētkos, tas iedvesmo cilvekus 4. Maijā pulcēties pie viena galda kā ģimene, svinot valsts esību un pagodinot tos, kuri palīdzējuši to aizstāvēt.

Svētku galds un maltīte simbolizē Vienotību, tas stiprina ģimenes un sabiedrības saites, godā tradīcijas, un izsaka cieņu vēsturei.

Secinu, ka 4. Maijs ir diena, kad ģimene un visi tuvie biedri sanāk uz balta galdauta apklātu svētku galda maltīti, stiprinot saites, pagodinot valsti, tās vēsturi, un tos kas to aizstāvējuši.

Sete de Setembro ( 7. Septembris, Brazīlijas neatkarības diena)

galdauti bieži tiek izmantoti kā patriotisma izpausme, bieži vien Brazīlijas nacionālajās krāsās – zaļā, dzeltenā, zilā un baltā.

Uz galda ir Feijoada, kas ir melno pupiņu sautējums ar gaļu, tas ir nacionālais Brazīlijas ēdiens.

Daudzās pilsētās iedzīvotāji svin ar ielu gājieniem, futbola spēlēm, kultūras pasākumiem un uguņošanu.

Gustavs Lapiņš

# data[].attributes.headline
What do you understand by the word TRADITION?

# data[].attributes.subject
What do you understand by the word TRADITION?

# data[].attributes.body
1.Use Padlet, write a few sentences about WHY each NATIONS culture develops its OWN TRADITIONS.

2.Find, explain and give one example of these groups of traditions: ETHNIC (historical - religious heritage) RELIGIOUS (different religions and their traditions) SOCILA (state independence celebration, commemoration of heroes, education traditions, family holiday etc.).

3. Add picture or resource, present.

Use the following keywords: preservation of historical heritage, national identity, expression of religious beliefs, lifestyle, celebration of holidays, attitude towards nature, work, history, culture, family, human rights, education etc. values.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
There are few things I love more than joining in local festivals and celebrations when I travel.

Whether it be a religious gala, a celebration to mark the changing of the season, a rite to ward off evil or a ritual to manifest good fortune, taking part or just observing cultural traditions around the world can make for an unforgettable travel experience.

For this new post series, I've teamed up with more than 60 travel writers who share their favourite festivals, rituals and ceremonial experiences in their home countries or when travelling abroad.
Also read:
Please note: This post contains affiliate links, meaning I may earn a commission if you make a purchase by clicking a link (at no extra cost to you).

Incredible Cultural Traditions Around the World

Part 1 in the series looks at 16 beautiful and fascinating cultural traditions around the world - from Bali to Mexico, Finland to Ethiopia.

Canang Sari in Bali, Indonesia

Intricately woven palm frond baskets strewn around the streets will be one of the first things you notice upon arrival in Bali. The carefully placed bright-green baskets filled with colourful flowers, burning incense, and often scraps of food, picked at by the stray animals, became a symbol that will forever remind me of the island.

Stacked on top of temples, in doorways, and created daily for the past 1,000 years, this is a piece of ancient tradition that has stuck with the Balinese people through time.

Canang Sari is rooted in the Hindu religion. But for many Balinese I met, it has more to do with tradition than religion today. Even those who do not follow the Hindu faith still participate in the daily creation of the Canang Sari. Women are responsible for weaving and creating the offerings.

And what you use and where everything is placed has significance. For example, red betel nut is included as an offering to Shiva (one of the three main Hindu deities). As a sign for selflessness, coins can be added. And even the positioning of the coloured petals (at East, West, North, South) signifies prayers to different deities.

After the careful creation of the offering, it is placed on doorsteps, atop statues, motorbikes, and along the sidewalks. A jepun flower is used to sprinkle water over the top of the basket while a little prayer is spoken.

Prayers show gratitude and express the wish for another day of balance and peace in the world. This ritual is a tribute to the balance of positive and negative in the world that Bali is so fond of. Balinese gods of mythology, Barong/Rangda, and the black checkered colours tied to many statues and temples, are also symbols of this balance between good and evil.

Aside from simply watching the early morning streets fill up with these beautiful offerings, tourists can help craft them.

Strike up a conversation with your accommodation owner or host. Express interest in wanting to assist in the preparation of the Canang Sari, and most will be more than happy to teach you the tradition.
By Geena from Beyond the Bucketlist
Yi Torch Festival in Yunnan, China

High up in the mountains of China, in Yunnan Province, where most of China's ethnic minorities reside, you'll find the unique Torch Festival. For three days, torches burn outside homes and light up the hills as bearers walk in the surrounding area. The Torch Festival is celebrated not just by the Naxi ethnic people, but also by the Yi, Bai, Jino and Lahu.

During the festival, people are welcome to dance around the fire to express their wishes and pursue a good harvest year. The Yi ethnic group has worshiped fire for thousand of years. It's pretty cool to experience these ethnic celebrations that are aimed to drive evil out of their villages.

Celebrations are held on June 24 or June 25 in the Chinese Lunar Year. A three-day celebration takes place featuring different activities, including horse racing, bullfighting, archery, wrestling, tug-of-war, swing matches, and other forms of entertainment.

After the festival, tourists can take a breather and visit some of the off-the-beaten path destinations in China 's Yunnan Province, such as Napa Lake, the Old Town of Shangri-La, and the White Horse Snow Mountain and Haba Snow Mountain.
By Pashmina from The Gone Goat
Midsummer Festivities in Finland

Midsummer is the celebration of summer and light that has a long history. In Finland, it is marked on a Friday (or in practice, the long weekend around it) between 20 and 26 June.

The key traditions include being close to nature with family and friends, going to a sauna and swimming in the lake or sea, and watching a bonfire. In the past, bonfires were believed to frighten evil spirits and demons away. Dinner is typically barbecue or salmon with dill and new potatoes, and fresh strawberries for dessert.

On the day before Midsummer, almost everyone flees from the city to their summer cottages in the countryside. This is not an ideal time to visit Helsinki unless you enjoy an almost desolated capital!

However, if you still plan to visit Finland around Midsummer and can't find a cottage to escape to, there is a traditional Midsummer celebration with a bonfire that tourists can join on Seurasaari island.

Midsummer is close to summer solstice. The sun doesn't set until closer to midnight, even in the southernmost point of Finland, while in the northern part of the country, the sun is up all night.

The temperature varies from year to year, but it's important to Finns to be outdoors as much as possible. If you're lucky enough to be invited along, it's a good idea to pack warm clothes and mosquito repellent just in case.

Midsummer traditions also include an element of magic, especially for single ladies. It's believed that if you collect seven wild flowers and place them under your pillow for the night, you'll meet your future husband in your dreams!
By Pia from Next Stop TBC
Durga Puja in West Bengal, India

Every year, West Bengal opens its arms to many visitors from all around the world for its annual festival of Durga Puja, also called Durgotsav.

This festival marks the victory of the goddess Durga in the battle with the deceiving and powerful demon, Mahishasura. Thus, the festival represents the victory of good over evil, and is celebrated grandly throughout the state.

I look forward to this festival every year as a chance to return to my hometown for a few days, meet my family and old friends, and enjoy those five days without a care in the world. Without thinking about sleep, we visit pandals (canopies) one after the other and stay out of house way past our bedtime.

As per the recorded history, the first grand worship of Goddess Durga is said to have occurred in the late 1500s when the landlords of Dinajpur and Malda initiated the first Durga Puja in West Bengal.

The credit of the origin of the community Puja goes to the 12 friends of Guptipara in Hoogly, West Bengal, who collaborated and collected donations from local residents to arrange the 'Baro-Yaari' Puja, or the 'Twelve-Pal' Puja, in 1790.

The modern Durga Puja has become a festival of creativeness. The pandals and the idol have changed into a medium to show creativity but at the same time preserve our culture and traditions.

This festival is not only about the rituals, but also about its people. The only tip for anybody visiting West Bengal for Durga Puja is to pre-book flights and accommodations, as it would be difficult to find vacant hotels closer to the date.

Visitors can hire a rental car or walk around on foot. I would urge visitors to participate in the Dhunuchi Nitra dance performed to impress the goddess, or in the Sindoor Khela, where married women smear auspicious vermilion on their forehead and on each other to pray for a happy marital life.
By Anwesha from Going Places With Anwesha
Timkat Festival in Ethiopia

Every January, the largest festival in the underrated country of Ethiopia takes place: The Timkat festival. The Timkat festival celebrates the Ethiopian Epiphany, the baptism of Jesus Christ. It is a highly important festival to the Ethiopian Orthodox people.

During the three-day festival, the baptism is re-enacted. Thousands of people dressed in white robes gather for spectacular processions, chanting, dancing and praying. On the first day, models of the Ark of the Covenant ( tabots) are carried to a body of water.

On the second morning, there are many ceremonies and prayers around the body of water involving priests in colourful robes, umbrellas, red carpets, and lots of incense. Finally, after the ceremonies, the church leader blesses the water. The Holy Water is then sprinkled on the attendants for their annual baptism.

The Timkat festival takes place from January 18th. The best places to visit the festival are Addis Abeba, Gondar and Aksum. However, Timkat is celebrated all throughout Ethiopia. I celebrated Timkat festival in Aksum, which I enjoyed as there were not so many other travellers.

Please keep in mind that Timkat is a highly important event for Ethiopian Orthodox people and that it is not a tourist attraction. Keep your distance, and don't disturb the ceremony with photography.

The ceremony is free to attend. If you get a chance to participate, Timkat festival will be a highlight of your Ethiopia travels.
By Manouk from Bunch of Backpackers
Hanal Pixán in Mexico

There are more than 40 diverse indigenous cultures in Mexico, and many celebrate a day at the beginning of November to honour loved ones who have passed away.

Hanal Pixán ('Food for the Spirits') is a celebration of the Day of the Dead by the Maya people who live in the Yucatan Peninsula.

The Hanal Pixan altar always contains the traditional green cross, which the Spanish first introduced as a way to mesh Catholicism and the symbol of Ya'axhce, the Mayas sacred ceiba (baobab) tree.

The food is similar to Day of the Dead celebrations throughout Mexico, but with a twist: It includes pib, the huge, traditional tamales of Hanal Pixan, dulce de papaya, a candied papaya (replacing the traditional pumpkin sweet), and atole that is often laced with tropical coconut flavors.

At night, visitors can take part in the Paseo de Animas procession in Merida from the centre of town to the cemetery, where thousands of people gather with painted faces and dressed in traditional white clothing.

All ages are welcome to visit the numerous altars around the city honouring the deceased, and to learn about this important holiday. During the week, there are dances, skits, and puppet shows that share the history, plus contests for the best pib.
By Becky from Kid World Citizen
Buddha's Birthday in Seoul, South Korea

Buddha's Birthday is one of those few holidays in the South Korean year where almost everyone gets three days off (the day before, the day of, and the day after). It is celebrated on the eighth day of the lunar calendar's fourth month.

Perhaps the best place to observe and enjoy the festivities is in central Seoul, specifically the Jogyesa Buddhist temple. The religious will bathe a statue of the baby Buddha with a ladle of water over his head or donate to the monks. Tourists are free to do either, or simply walk around a very nicely decorated temple.

At night, the focus usually shifts to the Lotus Lantern Parade, one of the biggest spectacles Seoul has to offer. This parade runs along several of Seoul's biggest downtown streets, and always gets extremely crowded!

For a lower-key event, head to the lantern displays along Cheonggyecheon Stream. These are all free events open to the public, though some craft-making events may have a small fee.

Outside of Seoul, virtually every Buddhist temple will celebrate the holiday in some way. The bigger and more well-known the temple, the more likely they are to have a large celebration.
By Chris from Worthy Go
Mama Negra in Ecuador

Ecuador sits on the ring of fire and its volcanoes are a present reminder of the power of nature. The town of Latacunga sits below the almighty Cotopaxi, a volcano that is still active today.

In 1742, Cotopaxi was in a period of high activity and the locals feared for their town. They pleaded for their lives to the Virgin of Mercy, who is the patron saint of the volcano. Legend says that she was merciful and in return, the citizens celebrate her in the Mama Negra Festival annually.

Traditionally, there are two dates for the celebration. The first is the closest weekend to 23rd-24th September, and the second coincides with the independence of Latacunga on 11th November. The festival is a mix of traditions featuring African, Spanish and Mayan influences.

During the celebrations, locals dance in the street and parade splayed pig carcasses around the city. These heavy pigs are carried all day before being presented as offerings to the Virgin of Mercy.

Whilst it is a celebration that doesn't attract many tourists, locals are very keen to get travellers involved. Alcohol is handed to the crowds and bystanders are encouraged to take part in the parade. It may be an initially daunting spectacle, but it's sure to be a celebration you'll never forget!
By Sheree from Winging the World
Beehive Fireworks Festival in Yanshui, Taiwan

The Yanshui Fireworks Festival in Southern Taiwan has been called one of the most dangerous festivals in the world.

Once a year, the sleepy countryside village lights up with a two-day procession that involves hundreds of thousands of bottle rockets being shot not up into the air, but directly into crowds of participants at close range.

Locals travel from across the country in hopes of getting hit by one, which is considered good luck in Taiwanese culture.

The festival dates back to the late 19th century, when a cholera epidemic swept through the region. Local villagers paraded a statue of Guan Yu, the war god, through the neighbourhood, setting off firecrackers to ward off the evil spirits causing the disease.

It seemed to have worked, and an annual tradition was born. But over time, they began shooting the firecrackers and rockets in multiple directions at once from layered platforms resembling beehives, hence the name of the festival.

Anybody is welcome to join, but participants must wear full body protection, including a helmet. As my father and I learned when we took part in the event, once the bottle rockets start going off, you have to hop up and down to avoid rockets getting stuck when they strike you and lighting your clothing on fire. This happened to us a few times!
By Nick from Spiritual Travels
Lucia in Sweden

If you happen to be in Sweden in the middle of December, this is a must! Lucia, celebrated on the 13th of December, is one of Sweden's most popular Christmas traditions. The reason as to why it's celebrated isn't completely clear, even to the Swedes.

Saint Lucia's feast day is on the 13th of December and this day was also known as the darkest night in Sweden according to the old almanac. Maybe this is the reason behind this beloved tradition.

The Lucia celebration usually takes place in churches. A procession takes place involving a girl with a wreath of candles in her hair, followed by an entourage of girls, with candles in their hands, and boys that hold a star on a stick. Everyone is dressed in white gowns and sings Christmas songs for the audience.

The Lucia entourage usually performs rather early in the morning. Every time I'm back home in Sweden for Christmas, I make sure to go and watch Lucia - I've always thought of it as a very beautiful and cosy tradition.

As a tourist, there are different ways to join the celebration. The easiest would probably be to contact a church directly, but you can also ask at your hotel or closest visitor information centre. Lucia is celebrated all over the country and if you're visiting a bigger city, you'll most likely have plenty of options to choose between!
By Amanda from My Backpacker Life
Tak Bat in Luang Prabang, Laos

Alms ceremony in Luang Prabang.

Morning Alms Giving, also known as Tak Bat, is one of the most controversial tourist attractions in Luang Prabang, Laos. Tak Bat is a ceremony where monks collect their food for the day from the public as soon as the sun rises.

It has been a concern for the authorities in Luang Prabang in recent years due to disrespectful behaviour by some tourists.

The ceremony has been around since the 1600s and is considered holy by the locals. So if you're planning a visit to Luang Prabang or any part of Laos to observe Tak Bat, make sure you know the rules.

Watch the ceremony from a distance so that you don't disturb participants, never use your flash while photographing, and remain silent throughout the ceremony.

If you want to join the Alms Giving Ceremony, make sure you consult your hostel manager or locals first.
By Yen from Swing Abroad
Yi Peng (Loi Krathong) in Northern Thailand

Yi Peng (or Yee Peng) is a Buddhist festival primarily celebrated in Northern Thailand that features a ritual of releasing paper lanterns called khom loi.

Buddhists believe that the act of releasing a lantern during the full moon frees them of bad luck from the past year.

Chiang Mai, the former capital of the Lanna kingdom, hosts the largest Yi Peng lantern festival in Thailand. Because the festival is based on the Thai lunar calendar, the exact dates of the lantern festival shift every year, but it typically falls around the full moon in November.

As you observe the festival, it is important to bear in mind that while the ceremonies are very beautiful, it is a significant religious festival for Buddhists. Tourists should dress appropriately, keep their voices down, and try to not obstruct people from releasing their lanterns.

Additionally, the volume of inorganic trash generated from Yi Peng is significant: The lanterns are mostly made of rice paper with a bamboo or wood frame and wire to hold the candle or flammable coil, and the vast majority of the lanterns end up on the ground, in trees and in the river after the festivities.

You may want to consider sticking to observing the religious ceremony rather than releasing your own lantern, especially if you are not Buddhist.

If you want to observe the Yi Peng lantern festival in Chiang Mai, head to Nawarat Bridge and all along the Ping River towards the south.

The best place to observe the Chiang Mai lantern festival is at Wat Chai Mongkhon, where monks help devotees and tourists release lanterns safely, or Wat Phantao in the Old Town.

Note that monks no longer release lanterns within the Old Town - instead they light them and hold onto floating lanterns using wire.
By Flo from Yoga Wine Travel
Fasching in Germany

If you are planning on traveling to Germany around January/February, be sure to check out a Fasching parade. These parades take place the week before Ash Wednesday, ending the night of Shroud Tuesday.

Fasching, also known as Karneval, is an entire week of festivities and parties ending with a huge parade with masked creatures, floats, bands and a bit of trickery.

Its history dates back to pagan times when it was a way of driving off the evils of winter and encouraging spring to arrive with plentiful crops. It is also associated with the festivals of the Christian church, where everyone would let loose a bit before Lent arrived.

Fasching is a child-friendly event, although some of the masks can be a bit scary. Parade participants throw out candy along the way.

If you have teenagers, be wary because they might get scooped up for a bit of fun (like carting them off, tying their shoes together or spinning them around). Each town and city has its own traditions, which makes the event that much more unique.
By Chelsea from Pack More Into Life
Festival of San Martino in Taviano, Italy

The Festival de San Martino (St. Martin of Tours) takes place on November 11th in Taviano, a tiny town in Puglia located in the 'heel' of Italy's boot.

The festival coincides with the vino novello (new wine of the season) harvest, much like other autumn festivals in towns throughout Italy's wine producing regions.

In Taviano, the Festival of San Martino recognises the patron saint of wine making, horsemen and horses, beggars, the poor and injured. Images of the beloved saint often depict him on horseback, sharing his cloak with a beggar, as legends say he cut his cloak in pieces in order to protect the man from the cold.

In Taviano, the Feast of San Martino begins in the early evening on St. Martin's Eve on November the 10th, when lights strung throughout Taviano's Old Town are illuminated in a spectacular sound and light show.

The hub of the festivities is the Piazza San Martino, a plaza dominated by a Baroque church built in 1635. The statue of San Martino is taken from its position within the church and hoisted on the shoulders of devotees at the head of a procession led by priests and dignitaries.

Brass bands parade throughout the cobblestone streets while residents and anyone else who wants to participate join in.

The festival is a mix of carnivale and Thanksgiving, with feasting on seafood, regional dishes and wines of the Salento region of Puglia along with much revelry throughout the narrow winding streets, bars, cafes and restaurants.
By Michele from A Taste for Travel
Bonfire Night in the United Kingdom

Bonfire night is one of the UK's more curious festivals. What has become a big family night out to watch spectacular fireworks displays (traditionally accompanied by a huge bonfire) has some rather ominous roots.

"Remember remember, the 5th of November" is a popular saying associated with the festival - but why should we remember the 5th of November? Why do we have fireworks on this date?

Because the 5th of November is the date the famous Gunpowder Plot, when Guy Fawkes and his accomplices planned to blow up London's Houses of Parliament and the then monarch King James I, was foiled.

The plot never came to pass; their treason was discovered and each of the plotters met a grisly end (Fawkes was famously hung, drawn and quartered). Over the centuries, what started as a raucous celebration of the downfall of the plotters has turned into the family-friendly event that we see today.

As the place where the plot originally happened, I think seeing the fireworks should be at the top of your London bucket list.

The city is full of places to watch the fireworks. Some of the displays, like those on Blackheath Common, are free, others like those at Battersea Park you have to pay for. It's worth checking ahead and getting to your chosen destination early as they do fill up.
By Julianna from The Discoveries Of
Shinbyu Ceremonies in Myanmar (Burma)

As I stood on the side of the road in a village somewhere near Bagan, I sensed something significant was happening. The sound of drums was approaching in the distance, beyond the large ornate gate painted in red and gold.

The procession was led by young women dressed in vibrantly coloured dresses spreading lotus flowers. And then, I caught my breath as a young boy dressed like royalty came through the gate in a gold horse drawn carriage.

There was a never-ending line of these young boys parading through the village. Some were resting on golden chairs atop the horses and others were in opulent carriages drawn by all different sorts of animals.

This was a Shinbyu Ceremony, where young boys are presented to the local monastery to become novice monks. This coming-of-age ceremony is part of the Theravada Buddhist tradition, believed to bring good fortune to a family, and is incredibly significant to Burmese culture.

The procession leads them to the monastery where the boys endure the ceremonious shaving of the head ( hsan cha) and trade in their silk robes for saffron-coloured ones.

After the families and their sons part ways (often for the first time in the boy's life), the village hosts a celebration. This includes a shared meal, dancing, and other performances.

Unexpectedly, as I was watching the procession, members of the village invited me to share in their meal. It was such an honour to be welcomed into this special celebration.

There is not a set date to experience Shinbyu as each local monastery selects a day. However, the New Year Festival period is a common time for these traditions to take place.

The date of the New Year Festival varies as it's based on the Burmese calendar, but usually falls in mid-April.
By Susan from This Big Wild World Also read: Have you ever experienced a local ritual or festival while you were travelling? What are your favourite cultural traditions around the world?
Cultural traditions around the world: Pin it

More cultural travel inspiration

# data[].attributes.attachment_link.title
60+ Cultural Traditions Around the World (Part 1)

# data[].attributes.attachment_link.description
There are few things I love more than joining in local festivals and celebrations when I travel. Whether it be a religious gala, a celebration to mark the changing of the season, a rite to ward off evil or a ritual to manifest good fortune, taking part or just observing cultural traditions around the world can make for an unforgettable travel experience.

# data[].attributes.body
balts galdauts uz galda tā pat kā Latvijā
Daudz ēd tieši saldējumu svētku diena
Uz galda ir Fenalår kas ir šāvēta lopu gaļa, norvēģu vietējie sieri un jūras veltes.
Balts galdauts dod kontrastu sarkaniem un ziliem dekoriem kas atrodas uz galda.
Norvēģu proklamēšanas diena arī svina bērni ar vairākām parādēm saģērbušies tradicionālos tērpos.

# data[].attributes.body
2. Kas ir galdauts kā simbols?

Vai galdauta krāsai, svinot svētkus, ir nozīme?

Kāda ir svētku galda un svētku maltītes simboliskā jēga?

Foto - kā svin citās valstīs (pēc izvēles) - kopīgais, atšķirīgais.

Kas ir galdauts kā simbols?

Kas kopīgs, atšķirīgs citās valstīs: "independence celebration traditional food + valsts"

# data[].attributes.body
Miķeļi jeb Miķeļdiena ir rudens saulgriežu svētki, kas latviešu tradīcijās iezīmē ražas novākšanas beigas un pateicību par gada auglību.

Vērtības:

1. Ražas novākšana – Tas ir laiks, kad jānovāc pēdējie lauka darbi un jāsagatavojas ziemai.

2. Pateicība par auglību – Svētki ir saistīti ar pateicību zemei, dievībām un  labo ražu.

3. Gada tumšā laika sākums – Pēc Miķeļiem dienas kļūst īsākas, kas apzīmē rudens un ziemas iestāšanos.

4. Bagātības un pārpilnības simbols – Miķeļos tiek klāti bagātīgi galdi, kas simbolizē rudens devīgumu.

# data[].attributes.body
Mātes dienas simboliskā jēga un būtība ģimenē
Mātes diena ir īpaši sirsnīgi un mīlestības pilni svētki, kas tiek veltīti mātei — ģimenes sirds un stiprākā balsta godināšanai. Šī diena simbolizē cieņu, pateicību un mīlestību pret māti, izceļot viņas nozīmi ģimenes dzīvē un bērnu audzināšanā. Mātes diena atgādina par mātes lomu ne tikai kā rūpētājai, bet arī kā vērtību, tradīciju un mīlestības nesējai nākamajām paaudzēm.

Vērtības, kas tiek uzturētas, nostiprinātas un nodotas nākamajām paaudzēm

1. Mīlestība un cieņa – Mātes diena māca izrādīt pateicību un cieņu pret māti, novērtējot viņas ieguldījumu ģimenes labklājībā.

2. Pateicība un uzmanība – Tā ir iespēja parādīt, cik ļoti tiek novērtēts mātes darbs, pacietība un nesavtīgums.

3. Ģimenes vienotība – Mātes diena bieži tiek svinēta kopā ar visu ģimeni, veicinot kopā būšanu, sirsnīgas sarunas un stiprinot savstarpējās saites.

4. Rūpes un siltums – Šie svētki uzsver, cik svarīgas ir rūpes vienam par otru, mācot bērniem būt gādīgiem un iejūtīgiem.

5. Tradīciju nodošana – Mātes dienas svinēšana kļūst par ģimenes tradīciju, ko bērni pārņem un turpina, nododot cieņu un mīlestību pret māti arī nākamajās paaudzēs.

Mātes diena ir ne tikai svētki, bet arī iespēja atcerēties un stiprināt ģimenes pamatvērtības — mīlestību, cieņu, pateicību un rūpes, kas veido siltu un harmonisku ģimenes vidi.

# data[].attributes.body
Sieviešu diena simbolizē dzimumu līdztiesību, sieviešu tiesības un sociālo taisnīgumu. Tā ir ne tikai svētki, bet arī atgādinājums par sieviešu ieguldījumu sabiedrībā un cīņu par vienlīdzīgām iespējām.

Sieviešu diena uztur un nodod tādas vērtības kā vienlīdzība un taisnīgums, uzsverot sieviešu tiesības un vienlīdzīgas iespējas sabiedrībā. Tā veicina pateicību un cieņu, izceļot sieviešu ieguldījumu ģimenē, darbā un sabiedrībā. Solidaritāte un atbalsts stiprina vienotību un kopīgu cīņu par labākiem apstākļiem. Svētki arī palīdz saglabāt tradīcijas un kultūras vērtības, godinot sievietes dažādos veidos visā pasaulē.

# data[].attributes.body
Jumji ir latviešu tradicionālie ražas svētki, kas simbolizē zemes auglību, labības novākšanu un pateicību dabai par dāsno ražu. Šie svētki bija svarīga gada cikla daļa, jo tie iezīmēja ražas novākšanas noslēgumu un gatavošanos ziemai.

Jumju svētki uztur un nodod tādas vērtības kā pateicība un cieņa pret dabu, jo cilvēki izrāda godu zemes auglībai un dabas dievībām. Tie stiprina darba tikumu, uzsverot čakluma un saimniekošanas nozīmi labas ražas iegūšanā. Kopienas un ģimenes saites tiek nostiprinātas, svinot svētkus kopā un daloties ar ražas labumiem. Tradīciju nodošana nākamajām paaudzēm nodrošina, ka ticējumi un rituāli saglabājas un turpina pastāvēt.

# data[].attributes.body
Zinību dienas simboliskā jēga:

Zinību diena (1. septembris) simbolizē jauna mācību gada sākumu un izglītības nozīmi cilvēka dzīvē. Atdala vasaras brīvlaiku un atgriešanos mācībās, kas iezīmē gan personīgu izaugsmi, gan sabiedrības attīstību kopumā.

Vērtības, kas tiek uzturētas un nodotas:

• Izglītība kā attīstības pamats – Zinību diena atgādina, ka zināšanas un mācīšanās ir ceļš uz panākumiem un pašrealizāciju.
• Cieņa pret skolotājiem un zināšanām – Tiek izcelta skolotāju loma sabiedrības veidošanā un izglītības process kā vērtība.
• Kopienas un tradīciju nozīme – Zinību dienas svinības veicina piederības sajūtu skolai un sabiedrībai, stiprinot kopīgas vērtības.

# data[].attributes.body
Mārtiņdienas simboliskā jēga:

Mārtiņi latviešu tradīcijās iezīmē rudens beigas un ziemas sākumu, kā arī pāreju no veļu laika uz ziemas. Tie ir ražas novākšanas un ziemas sagaidīšanas svētki, kas saistīti ar pateicību par gada devumu.

Vērtības, kas tiek uzturētas un nodotas

• Kopienas saliedētība – Budēļos iešana un svinēšana stiprina kopienas saites un veicina savstarpēju atbalstu.

• Darbs un pateicība – Svētki ir cieši saistīti ar ražas vākšanu, pateicību dabai un sagatavošanos ziemai, uzsverot darba tikumu un dabas ritmu ievērošanu.

• Tradīciju saglabāšana – Mārtiņdienas ieražas tiek nodotas tālāk, lai saglabātu latviešu kultūras un pasaules uztveres īpatnības.

# data[].attributes.body
Svētki

Svētku simboliskā jēga, būtība.

Vērtības, kas tiek uzturētas, nostiprinātas un nodotas nākamajām paaudzēm

# data[].attributes.body
Svētku simboliskā jēga un būtība

Lieldienas ir viens no nozīmīgākajiem kristīgajiem svētkiem, kas simbolizē Jēzus Kristus augšāmcelšanos. Šie svētki iezīmē cerību, jaunu sākumu un garīgo atdzimšanu. Lieldienas ir arī saistītas ar dabas atmodu, saules atgriešanos un dzīvības cikla atjaunošanos. Tas ir laiks, kad svinam gaismas uzvaru pār tumsu, ziemas beigas un dabas atdzimšanu.

Viens no galvenajiem Lieldienu simboliem ir ola, kas simbolizē sauli, jaunu sākumu un pilnību.

Vērtības, kuras vērts saglabāt

Tradīciju saglabāšana – olu krāsošana, meklēšana, ripināšana un kaujas; šūpošanās, pūpolu sišana.

Lieldienas atgādina par ticību, piedošanu un jaunu iespēju sākumu.

Kopības sajūta - ģimenes un draugu kopābūšana.

# data[].attributes.body
Ziemassvētku simboliskā jēga un būtība ir dziļi saistīta ar tradīcijām, ticību un kultūru. Kristīgajā kontekstā Ziemassvētki ir Jēzus Kristus piedzimšanas svētki, kas simbolizē cerību, pestīšanu un gaismas uzvaru pār tumsu. Tā ir mīlestības, piedošanas un jaunā sākuma svinēšana.

Plašākā kultūras nozīmē Ziemassvētki ir ģimenes un kopības laiks, kad cilvēki sanāk kopā, lai dalītos priekā, dāvinātu un izrādītu rūpes citam par citu. Tradicionālie simboli, piemēram, Ziemassvētku eglīte, sveces, zvaigznes un dāvanas, katrs nes savu nozīmi – no dzīvības un gaismas līdz dāsnumam un labestībai.

Ziemassvētkos svarīga ir pateicība par aizvadīto gadu, kā arī cerības un mērķu izvirzīšana

jaunajam gadam.

Vērtības:

1. Ģimeniskums un kopā būšana.

2. Mīlestība un sirsnība - šie svētki atgādina cilvēkiem par cieņpilnu attieksmi pret citiem.

3. Dāvanu dāvināšana atgādina cilvēkiem par dāsnumu.

4. Šie svētki liek cilvēkiem aizdomāties par visu ko viņi ir pateicīgi.

5. Nākamajām paaudzēm tiek nodotas tradīcijas, kā piemēram eglītes rotāšana, dziesmu dziedāšana, kopīgi pavadīts laiks ar ģimeni, svinīgās maltītes ieturēšana.

# data[].attributes.body
Link

Jāņi ir latviešu gadskārtas svētki, ko svin vasaras saulgriežu laikā, kad ir visīsākā nakts un visgarākā diena. Dienu pirms Jāņiem sauc par Zāļu dienu, tās vakaru sauc par Jāņu vakaru, nakti par Jāņu nakti un nākamā diena ir paši Jāņi.

Jāņi ir svinēti kopā ar tuviem radinieki lai būtu laba vasaras raža.

Jāņu svētku simboliskā jēga un būtība ģimenē
Jāņi ir vieni no nozīmīgākajiem un senākajiem latviešu gadskārtu svētkiem, kas iezīmē vasaras saulgriežus un dabas spēka pilnbriedu. Ģimenes kontekstā Jāņi simbolizē kopības sajūtu, tradīciju saglabāšanu un dabas harmoniju. Svētki tiek svinēti ar dziesmām, dejām, ugunskuru un dažādiem rituāliem, kas satuvina ģimeni un draugus. Šī kopā būšana stiprina saites starp paaudzēm, veicinot savstarpējo sapratni un atbalstu.

Vērtības, kas tiek uzturētas, nostiprinātas un nodotas nākamajām paaudzēm

1. Tradīciju saglabāšana – Jāņu dziesmas, vainagu pīšana, ugunskura dedzināšana un lēkšana pār to ir senas latviešu tradīcijas, kas tiek nodotas no paaudzes paaudzē.

2. Kopības sajūta – Jāņu svinēšana vieno ģimeni, radus un draugus, veicinot piederības izjūtu un solidaritāti.

3. Mīlestība pret dabu – Jāņu svētki cieši saistīti ar dabas cikliem, ziediem, augiem un gadskārtu ritējumu, mācot cieņu un mīlestību pret dabu.

4. Prieks un pozitīvisms – Dziesmas, dejas un rotaļas rada priecīgu un gaišu atmosfēru, palīdzot stiprināt emocionālo labsajūtu.

5. Gudrība un ticējumi – Ar Jāņiem saistītie ticējumi, zīlēšanas un rituāli atspoguļo senču gudrību un dzīvesziņu, ko nodot nākamajām paaudzēm.

Jāņi ir ne tikai jautri svētki, bet arī dziļas kultūras un garīgās mantojuma nesēji, kas palīdz stiprināt latviskās saknes un ģimenes vērtības.

# data[].attributes.body
Svētki

Svētku simboliskā jēga, būtība.

Vērtības, kas tiek uzturētas, nostiprinātas un nodotas nākamajām paaudzēm